prot · FV09131 · 1972-12-04 00:00:00 — Omvi t. ex. har två tidningar, så innebär det att de två tidningarna kan bevakavarandra. Om en människa bUr orättvist behandlad i ett medium, kan hon gå tillett annat och få rättelse. Så går det faktiskt inte till i radio och TV, ochdet är ett av skälen tiU att motsätta sig monopolsituationen. Inledningsvis försökte och det är juprogramenligt för en socialdemokrat att beskriva den borgerliga oppositionensom splittrad även i denna fråga. Han sade: Hur skulle en radio- och TV-politikse ut under en borgerlig regering? är skillnaderna faktiskt inte såförskräckligt stora, eftersom jag för min del vill utreda fråganhur vi skall ha det och och vill vänta Utet. Jagtycker nog det bör gå ganska lätt att skapa en gemensam uppfattning beträffandeden frågan. Men jag tyckte mig höra en försonlig ton i om framtidens etermedias situation. Det förvånade mig faktiskt inteeftersom ju är en intelligent man som väl förstår att vi här harstora och betydelsefulla problem vUka behöver utredas. Dentänkbara förklaringen till att han inte har velat stödja vårt motionsyrkande ärväl att han - och det kan jag kanske förstå anser att initiativet bör kommafrån den nu sittande regeringen. HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle: Jag ber att få tacka i Göteborgför den blomma han överräckte till mig då det gällde min person utanför den känner mig själv och tycker att han nästan överskattade mig.När uppträder här är han litet för magistral och rättar oss alla.Jag måste då kvittera med att säga att man får en betydligt mjukare uppfattningav dä man träffar honom på andra håll. Sedan kallar han boken som jag citerade för en notoriskskandalskrift. Jag har inte läst den i dess helhet jag har intresserat migför den sedan jag hört ett program i radio om den. Men jag tycker att herrBjörks syn på journalister som vistats i är väl mörk. Det finnsmånga riktiga uppgifter i boken det har jag kontrollerat. ex. sagt att "TV-apparater är tätare koncentrerade i än i andraländer". Det är väl riktigt. Att är socialist måste väl ocksåvara riktigt. Det där om pressen stämmer också, . Och i bokenciteras även , som har sagt: "Om nyheterna är objektivaoch bara avser att informera då är det konservatism. I ett litet land som Sverigehar en dagstidning som DN en ofantlig makt. Alldeles ensamma kan vi faktisktsvänga hela opinionen." Jag tror mig ha hört precis det yttrandet av denneframstående redaktör. Orden "informera" och "formera", somjag citerade ur skriften, stämmer mycket bra med ett papper som jag har här ihanden. Per , som enligt presentation är kanalchef påljudradion, skriver: "Radio och TV kan alltså helt legitimt anses höratill de krafter som förändrar vårt samhälle. Vietnamdebatten,jänilighets-frågan, miljödiskussionerna, kampen mellan att äga och vara ägd -det är några av de aktuella ämnen som tittare och lyssnare kan testa sig självapå; hör de till gruppen för det bestående i samhället eller till gruppen fördet föränderiiga?" Jag tyckte att det stämde alldeles utmärkt med det somsades i den bok jag citerade. När sedan talade om att konkurrensen nu måstemedföra låga smakriktningars dominans, tycker jag också att han ärpessimistisk. Tyvärr var som ambassadör, som han visst är ,förhindrad att följa med på resan tiU när utskottet var där.Vi upplevde faktiskt att det finns någonting som hknade konkurrens i etermedia,och jag tror inte att vi fick det intrycket att det var låga smakriktningar somstyrde utvecklingen där; jag tillåter mig att ha en annan uppfattning. Så frågade om jag inte skall tänka pådemokratisk mångsidighet i programutbudet. Jag har läst mitt yttrande , ochdär sade jag att vi naturligtvis måste kompromissa. Vi kan inte få allt vad vivill, vi måste ta hänsyn till olika smakriktningar. Men å andra sidan, att detskall vara som det är , mot - vill jag säga majoriteten av det svenska folket,så att verksamheten domineras av det som är negativt, det måste vara oriktigt. Till i vill jag säga att detfinns två bovar i , inte bara en. HerrBERNDTSON i (vpk) kort genmäle; i anförde att det kundevara klokt av ledningen för massmedia att lyssna på mening. Då bordeju slutsatsen bli att man i likhet med vad vpk har begärt gör uttalanden omprogrampolitiken och underhållningsvåldet. Han frågade också vad jag har att klaga på, eftersom hananser att de idéer jag företräder har blivit överrepresenterade i massmedia.Det leder mig till tanken att också har drabbats av talet omvänstervridning och att han i det fallet ligger de borgerliga bra nära. När detgäller frågan om underhållningsvåldet, så har inte vi begärt import av andravåldsserier än de som finns, utan vi har menat att skall uttalasig mot underhållningsvåldet oberoende av var dessa filmer produceras. Jag hade nog också förväntat mig en synpunkt från herrBjörk i på varför enhgt utskottets mening bör tillhöraSvenska arbetsgivareföreningen, men det kom ingen sådan kommentar. Att deborgerliga anser det kan jag begripa, men det borde vara något annorlunda försocialdemokraternas del. Eller är den frågan, , helt ointressant? () kort genmäle; och försäkrar att deborgerhga nog skall komma överens om en gemensam radio- och TV-politik. Ja, mendet är väl ändå dags att förbereda det det är val om mindre än ett år.Skillnaderna mellan er har ni nu diskuterat i med mycket obetydligsocialdemokratisk inblandning. Att det tänkta programrådet är avsett för kontroll ochövervakning framgår väl ändå ganska tydligt av folkpartistiska uttalanden omatt det som sägs inom detta programråd skaU vara vägledande för verksamhetenoch skall vara någonting som producenterna bör rätta sig efter. undrar om jag menar att radioledningen brutitmot avtalet och om det inte i så fall motiverar ingripande. Ja, situationen ärju komplicerad på det sättet att radioavtalets formuleringar givetvis ärtänjbara och att det måste gå ganska långt innan man direkt konstaterar ettavtalsbrott samt att det måste vara svårt att med säkerhet fastställa vad som idet enskilda faUet konstituerar ett avtalsbrott. Men när väl gör enmarkering i de stora frågorna och stödjer strävandena att ge radioledningen enökad auktoritet och ökade möjligheter att fullt ut tillämpa avtalet, då får manväl ändå betrakta det som en säkrare och riktigare väg än att här aktualiserafrågan om det till äventyrs har förekommit avtalsbrott. Jag tycker inte att i Agnas skall ägna meratid åt att försöka försvara - han är inte värd det. i vill alltjämt inte förståvarför utskottet sett sig förhindrat att göra ett specieUt uttalande omunderhållningsvåld. Vi har givit honom förklaringen , och jag kanockså erinra honom om min motfråga: Om vi skulle markera en specialåsikt just idenna fråga, varför skulle vi då inte också uttala oss mot tendenser tillpolitisk våldsromantik i programverksamhet? Eller menar kanskeherr att det i och för sig är mera acceptabelt? Vad gäller förhållande tillArbetsgivareföreningen är det ju helt enkelt så att inte rimligen harskäl att uttala sig i sådana frågor när det gäller företag som icke är statUga,och Radio-TV är icke ett i vanlig mening statligt företag. () kort genmäle: har vitsordat iGöteborg intelligens. Jag har vitsordat elegans. vill att jag i fråga om programrådet skall ge honom rätt i sak. Men, herrBjörk, någon måtta på vänligheterna får det väl ändå vara! () kort genmäle: i återkom till behovet aven gemensam borgerlig manifestation beträffande etermediapolitiken. har vi ju faktiskt gemensamt med socialdemokrater och kommunister åstadkommit ett tänkvärt aktstycke i det betänkande som föreUgger, och vidare har vi från mitt eget parti velat ha en utredning om framtidens etermediapolitik, varom ingen någonting vet - varken eller någon av de andra ledamöterna. Det är det som är så nödvändigt att vi får veta. Jag har fattat det sä att i varje faU harproblemen fullständigt klara för sig och att han kommer att tala meddepartementschefen i det här faUet, så att vi får dessa storafrågor utredda. i (vpk) kort genmäle; Först några ord till i Agnas.Han sade att det finns två bovar i , och enligt fanns detdå tydligen också två bovar i våra ockuperade grannländer. Jag har gjort denjämförelsen. Sedan vill jag säga till i , att detförhållandet att våldet förekommer som egenvärde i underhållningen väl måste geden här frågan en särskild betydelse. Jag vet inte vad menar med detpolitiska våldet, men i den mån det skildrar den verklighet som finns har detju en annan betydelse än våldsprogram som underhållning. Vidare måste jag säga att det inte är mycket till stöd somfackföreningsfolket kan få av inlägg här i vad gällerkampanjen mot 32 § och liknande bestämmelser i , ty just den typenav bestämmelser borde vara motiv nog för att utträda ur SAF, mendet kan tydligen inte för tänka sig. i (s) kort genmäle: är glad över att samtliga partiersrepresentanter i kulturutskottet - moderata samlingspartiet, , ,socialdemokraterna och vpk har kunnat enas om en rad viktiga och vägledandeuttalanden om verksamhet. Det är jag också glad över. Men närmoderaterna sedan har kommit med sina speciella utredningskrav har de intelyckats få stöd för dem av något av de andra partierna, och det bådar väl intesärdeles gott för samarbetet inom en borgerlig trepartiregering! Sedan förstod inte i vad jag sadeom pohtisk våldsromantik. Det tycker jag var intressant. har medandra ord ingen känsla för hur farligt det kan vara att inför okritiskalyssnare skapa ett intryck av att problem och missförhållanden i en demokratilåter sig lösas med våldshandlingar. Det finns nämligen en romantisering avvåldet i en del av program. Jag betraktar det som ettallvarligt problem, och jag hoppades att också skulle göra det. HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle: Vi har ju fler grannländer än grannländerna iväst, vi har t. ex. de baltiska grannstaterna. Jag vet att det där har funnitsmånga bovar, och det finns alltjämt flera kvar. Jag är en av dem som lider och upprörts av vad som sker iVietnam, och jag tar inte den amerikanska politiken där i försvar. Men jag kaninte vara så ensidig och blind på ena ögat, att jag säger att amerikanarna ärde enda som har felat där och handlat skräckinjagande och fruktansvärt. Jag vetalldeles bestämt att det också finns andra makter som invaderar Vietnamoch där sätter in sina flygplan och andra stridskrafter. Och tycker jag attherr i , som jag uppskattar på många sätt, också kundeanstränga sig att förstå oss som upprörs av att en part alltid svartmålas ochen annan alltid försvaras. Jag tror att skulle vinna störretrovärdighet hos många grupper om han slutade med en sådan historieskrivningsom den han nu ägnar sig åt. i (c): Jag vill begagna detta tillfälle till attinstämma i anförande. Det var sannerligen tänkvärda ord, väl värdaatt begrundas inte minst av ledningen av . Jag är också övertygadom att hennes ord och tankar delas av en mycket stark opinion ute i landet. Sedan vill jag helt kort kommentera två av de motioner somjag har väckt tillsammans med i Skärstad, nämUgen motionerna 60och 61. Radio- och TV-apparater anses numera ingå i varje, hem av s. k. svenskgenomsnittsstandard. Den kostnad som radio och TV betingar i inköp samtkostnaderna for årliga licenser betraktas som överkomliga av dem som vill hamöjligheter att utnyttja dessa nyhets- och underhållningsmedia. För en delmänniskor betyder dessa massmedia emeUertid mera. De bryter den isolering ochensamhetskänsla mången känner i dagens samhälle. Ju mer isolerad en människalever, desto större behov har hon av de kontaktmöjligheter som radio och TV kanerbjuda. Det finns en mycket stor grupp människor i vårt land somlever i en påtvingad isolering. Det är de människor som på grund av sjukdomeller handikapp ställs vid sidan om arbetslivet och gemenskapen med andramänniskor. Denna grupp har i allmänhet mycket begränsade ekonomiska resurser.De måste utöver inköpssumman för en radio- eller TV-apparat även räkna med denårliga Ucensavgiften, som för dem utgör en betydande kostnad. När det gäller anskaffandet av radio- och TV-apparater kansocialvården eller handikapporganisationerna ge ett ekonomiskt bidrag. Dettafaller inom kommunernas kompetensområde. Möjlighet att för detta ändamålanvända donationsmedel finns också i vissa fall. I motionen 61 har vimotionärer hemställt att skall begära utarbetande av riktlinjer förbefrielse förvissa handikappade från skyldigheten att betala avgift för innehavav radio- och TV. Vidare, har vi begärt ekonomiska lättnader för vissahandikappgmpper vid inköp av TV-apparater. Utskottet har avstyrkt motionsframställningen medhänvisning till att handikapputredningen prövar frågan om att vissahandikappgrupper skulle få möjligheter till befrielse från licensavgift förinnehav av radio-och TV-apparater och att frågan om ekonomiskt bidrag för inköpav TV-apparater också är föremål för prövning i utredning. Jag har inget särskilt yrkande. Däremot villjag uttala en önskan om ett positivt resultat av utredningens arbete. Jaghoppas att det inte skall dröja alltför länge innan utredningen framlägger sinaförslag. Så var det den andra motionen, nr 60, som jag också skullevilja säga några ord om. I den motionen har jag begärt att skallhemställa om skyndsam undersökning inom Radio-TV av möjligheterna att i störreutsträckning än vad som sker förse TV-programmen med textremsor för att de dövaoch hörselskadade skall få större möjligheter att ta del av programmen i TV. Jag behöver inte närmare utveckla vUket handikapp detmåste vara för en icke hörande att se TV-program och inte kunna ta del av dempå grund av att han inget hör och att det inte finns någon textremsa.Textremsorna ger de hörselskadade stora möjligheter att följa TV-programmen.Jag vill gärna ha sagt att jag knappast vet någon som inte varit inne på dessafrågor vid alla de sammankomster där hörselskadade och döva samlas; man för dåalltid på tal möjligheterna att få flera textade program i TV. Åtskilligauppvaktningar och skrivelser i detta ärende har överlämnats till ledningen förSveriges . Vi som är hörande måste finna oss i det eventuella obehagsom det skuUe kunna innebära att se textade program, detta i vetskapen om attvi gör många tittare lyckliga därmed. vill jag gärna ha sagt, herr talman, att jag tror migha funnit att de textade programmens antal har ökat i TV.Detta förhållande hälsar jag med allra största tillfredsställelse, och jag trormig kunna tala på många av de icke hörandes vägnar. Men jag hoppas att vi skallkomma sä långt att de allra flesta program som sänds i TV skall vara förseddamed en textremsa. Med teknikens hjälp borde det snart vara möjligt att moten rimlig kostnad kunna koppla på en särskild apparat vid sidan avTV-apparaten. Med denna apparats hjälp kunde den som önskar fä se programmetmed textremsa. Jag vet att en dylik apparat förekommer på uppfinningsstadiet,men den måste kunna tillverkas och säljas tiU ett så lågt pris att allmänhetenfår råd att skaffa sig den. Utskottet avstyrker, herr talman, motionen med hänvisningtill pågående överväganden inom handikapputredningen och med hänvisning tillatt i samråd med olika intressenter håller på att arbeta framtekniska metoder avsedda att hjälpa de hörselskadade att ta del av radio- ochTV-programmen. Med hänsynstagande till den pågående utredningen och tilldet arbete som enligt vad utskottet anfört pågår vid finner jagej skäl föreligga för att yrka bifall till motionen. Jag har alltså, herrtalman, inget annat yrkande än utskottets. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Till i avsiktligtnedvärderande bedömning av folkpartiförslaget om ett programråd skall jag straxåterkomma. Den egentliga orsaken till att jag begärdeordet i den här debatten var närmast några uttalanden som gjordes av fruJohansson i debatten , när hon yttrade sig om programrådet ochhävdade att det var ett oformligt sätt att arbeta på och att erfarenheternainom BBC i inte var särskilt goda på det här området. gjort enresa och kunnat skaffa sig information om den saken. Jag anser att hennes bedömning på den här punkten ärmissvisande. Jag har gått igenom vår reserapport för att kontrollera vad somhar skrivits i den just beträffande denna fråga. Det visade sig då att vid , som vi besökte, hade man hjälp av ett lokalt råd. Det rådethade inte några beslutsfunktioner. Det utsågs förr av ministern men utsesnumera av BBC;s ledning. Rådet hade 14 medlemmar och skulle återspeglaregionens sammansättning. Ordföranden i rådet var en affärsman, på andra hållhar man ibland professorer, ibland politiker och ibland folk som inte tillhördet s. k. "etablissemanget". Mandattiden var , och varje åravgick en tredjedel av rådet. I reserapporten heter det ordagrant; "Rådet fungerarbra: vi lyssnar på dess åsikt. Rådets inflytande på programmen utövas iefterhand, nästan aldrig i förhand. När vi vill in på något nytt konsulterar virådet, så exempelvis beträffande våra konsumentprogram och beträffande enutvidgning av sändningstiden." Om förhållandena vid iManchester sägs följande i rapporten: "Vi har en rådgivande kommitté förskolprogram som är mycket bra och en för religiösa program." i vill jag citeraföljande ur dess yttrande: "Vi har inom BBC ett rådgivande organ, där vi kan taupp olika frågor. Det består av ca 50 personer och vi tycker att det fungerartillfredsställande. Å andra sidan kan man göra den invändningen mot dennakonstruktion att det är otillfredsställande med en stor rådgivande kommitté somär skild från ansvaret för planering och produktion av program." I yttrandet står vidare att en kritisk genomgång avprogrammen sker . Vad som då kommer fram sprids till alla. Det är ensak som inte kan lämnas över till en rådgivande kommitté. Det var naturligt attha det så. I det sammanhanget fick vi höra den något lustiga engelskahistorien om att "en kamel är en häst som skapats av en kommitté". Iyttrandet från står slutligen: "De rådgivande kommittéer som vi har har betydelseför oss i fråga om generella idéer, inte i fråga om det dagliga arbetet. En avde mest betydande av dem är den religiösa som är mycket värdefull. För vissaprogram har vi rådgivande kommittéer." Jag tycker alltså att man inte kan dra så negativaslutsatser av dessa uttalanden från som gjorde. Detfanns olika typer av programråd, och vissa positiva erfarenheter hade manuppenbarligen. I debatten här har sedermera avvisatförslaget om programråd och hänvisat till den debatt som äger rum i pressen.Han ansåg att självt borde ta initiativ. Han talade om de trerådgivande kommittéerna och menade väl att det borde finnas flera sådana. att gå fram på är naturligtvis att få flera sådana rådgivande kommittéer.Man kunde väl också överväga att utvidga styrelse och låta en bredare representation få tillfälle att debattera Så kom slutligen i med sin bedömningav vårt förslag. Han ansåg att det är fråga om ett kontroll- ochövervakningsorgan och använder alltså uttryck som ingen från folkpartihålleller från något annat håll över huvud taget har begagnat i debatten. Detverkar på mig som om hittat på detta för att sätta en censurstämpelpå förslaget, nedvärdera det och få det att verka oliberalt. I stället har jag talat för - det står också klart ochtydligt tryckt i reservationen 2 en mera öppen diskussion av programfrågornaän den som förekommit. skall självt få argumentera försin programsättning. Det skall vara ett råd sammansatt av representanter förolika områden av samhällslivet, ett forum för önskemål och synpunkter frånenskilda och organisationer. I reservationen står ordagrant: "Detta råd bör inteha någon beslutanderätt utan endast fungera som ett forum för informelladiskussioner i programfrågor." Jag förstår inte hur av dessaord eller av andra ord som fällts i debatten här kan dra en sådanslutsats, att det skulle vara fråga om ett kontroll- och övervakningsorgan,vilket över huvud taget inte har nämnts. Alla sådana påståenden har klart ochtydligt tillbakavisats. Skäl talar alltså fortfarande för att någon form avprogramråd borde komma till stånd. Hela debatten vittnar om att man inte ärtillfredsställd med programpolitiken på . bedömer iefterhand och har en uppsjö av anmälningar att behandla. Radiostyrelsen haradministrativa förhållanden att sköta. Ändå sker en ganska kraftig reaktionfrån många, både här i och inte minst bland den allmänna opinionen,som vittnar om att det inte är som det bör vara. Någonstans bör alltså dessaprogramfrågor bU föremål för en mera öppen diskussion än . Det vore värdefullt om vi kunde hitta någon framkomlig vägtiU en lösning av förslaget med ett programråd. I motsats till i får jagett slutintryck av att de demokratiska partierna i kammaren gett uttryck förenighet, i varje fall i principfrågan. Under snart har kammaren kritiserat radionsoch televisionens verksamhet. Också har deltagit i den kritiken. Vikanske vill pröva olika vägar för att åstadkomma förändringar, men i fråga omnödvändigheten av förändringar är vi helt överens. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 a av i Agnas och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 a av i Agnas ochfm Mogård. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr I b av herrar KäUstad och Enlundanförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren godkänner kulturutskottetsmotivering i betänkandetnr 23 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservationen nr 1 b av herrar Källstadoch anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Källstad begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar Källstad och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrKällstad begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 9 protokoll 1972. Den som vUl att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Källstad Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Källstad begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 4 och 5 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten 6 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.