prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Men här som på ullu undru områden hur vi ekonomiska bedömningar attgöra om hur vi bäst skall fördela anslagen, och dä vet vi att ullu politiskuföreträdare på olika nivåer har deklarerat och rekommenderat stor spursumhet iårets budget. I kultumtskottet hur vi att behandla frågor om anslag tillungdoms-orgunisutionernu, till våru hundikupporgunisutioner och till undrakulturinsatser uv oliku slug. 1 ullu frågor som vi behundlur görs storaunslugsäskunden, och därför behövs det ulltid prövningur och avvägningar i vårtnuvarande ekonomiska läge. skriver ocksä i sitt betänkande nr 3 attanslaget "är avsett som ett provisorium i avvaktan på resultatet uvurbetet inom 1968 års beredning om stut och kyrku". Av pressmeddelunden och uttulunden som har gjorts underutredningsurbetet har det framgått att det skall öppnas störremöjligheter för de fria kristnu sumfunden utt erhållu ekonomiskt stöd.Därigenom skulle också de friu trossamfundens arbetsvillkor förbättras, vilketstår som ett önskemål i motion nr 26. När det gäller motionen 1052 så har motionärernaföreslugit en uppräkning uv unsluget till 4 miHoner kronor. Men med tanke pävärt ekonomisku läge och de ringu erfurenheter som vi ännu har avbidragsgivningen pä detta område och att resultutet uv beredningen om kyrku ochstat snart är utt vänta har majoriteten i utskottet bestämt sig för att biträdaKungl. Muj;ts förslug om ett reservutionsanslag på 2 mUjoner kronor. Jag vill med dessakommenturer yrku bifull till kultumtskottets förslug i dess betänkunde nr 3 ochuvslag på reservutionernu 1 och 2 vid punkten 8. Bidrag tiU fria kristna samfund HerrKÄLLSTAD (fp): Med uniedning uv yttrunde villjug noteru med glädje att vi är överens om det värde som ligger ifrikyrkosamfundens arbete och utt det alltså inte råder nägot motsatsförhållandei vår syn på dessu sumfunds verksumhet. De sumfund det här gäller hur en utgiftspost på i runt tul225 miHoner kronor pä . Mun kun om mun vill jämföru dettu med svenskukyrkun, som hur en utgiftspost pä drygt 1 miHard. Frikyrkosumfunden hur i stortsett drygt 300 000 medlemmur, men de hur en kontaktyta som berör mellan 800 000och 1 miHon människor barn, ungdomar och undru. Det är sociult urbete. Det uroliku typer uv urbete blund ungdomur, burn och äldre. Till frikyrkoråd är ju knutnu åttu sumfund, ochutöver dessu är ocksä Pingstvännernu, ,och sunnolikt också Adventistsamfundet uktuella i sambund medde pengur som viu riksdugsbeslut utgår över budgeten. De får ulltså nu sedunföregående år ett unslag på 2 miHoner kronor. Bidrag tiU fria kristna samfund m. m. heltriktigt nämnde förelåg ett sociuldemokrutiskt förslug på 3 mUjonerkronor, och vi hude hopputs utt man skulle kunnu unsluta sig till detförslag som frikyrkoråd och samarbetsnämnden framlagt, nämligen om 4mUjoner kronor. Den dag då beredningen om stat och kyrka lägger frum sittförslug förmodur jug att det blir fräga om helt andra belopp än de 2 miHonerkronor som det nu rör sig om. Det hade sålunda varit högst angeläget att vihade kunnat samlas omkring det förslug som frumförs i reservutionen 1. i (s): Jag tänkte inte blanda mig i detuHerna i detärende som här behundlus och budgivningen frän oliku håll, men jug fick godlust utt framföra en allmän reflexion. Redan i starten av kulturutskottets arbete ärmittenpartierna alltså bereddu att på en punkt begäru dubbelt upp mot vudKungl. Muj:t hur föreslugit. Av ullt utt dömu får vi i fortsättningen räknu meden rud Uknunde btid. Gången blir sunnolikt utt folkpurtiet presenterur sinuöverbud och utt centerpurtiet unsluter sig till dem. Och när det gällerfolkpurtiet behöver den tuktiken inte förvånu; det hur ett studgut rykte somöverbudspurti. För kun denna uppläggning verka mer problematisk. Men omman har mussmedius uppmärksumhet och förväntningur riktude pä sig, drivs munkunske lätt utt försöku behugu ullu tänkbara grupper och intressen på en ochsamma gång. Det kommer naturligtvis att kosta pengar, även om man tulur tyst omvur de skull tus. Ändå kan mun väl undru om ett sådunt försök utt sturtu enmodern centerpartistisk diversehandel kommer att ge den förväntade politiskautdelningen. Man har väl ändå ett intryck uv att det finns en tradition avspursumhet och försiktig hushållning på den svensku lundsbygden, därcenterpurtiet hur sinu rötter. Det kun ju tänkus utt en del av partiets gumluväHure inte riktigt känner igen sig. kun det sägus att om här skulle göra etttaktiskt misstug skulle en trogen anhängare av regeringen glädjas i sitthjärtu. Men det är inte helu frägun. Tuktisku finurligheter med kruv på ökudeutgifter än här, än där utun en klur linje i hundlundet är inte bura ägnude uttundergrävu förtroendet till det parti som bedriver detta spel. Det kan i värstafall öka allmänhetens misstro mot som sådan. Om vi i dettu husulltför oftu ger intryck uv att slåss om detuHer, blir det ulltför lätt förpuriumentarismens motståndare att hävda, att riksdagsmännen är ur stånd uttkoncentreru sig pä de väsentligu frågor som i dug upptur en bred ullmänhetsintresse. Det blir i så fall en förlust för oss alla. HerrKÄLLSTAD (fp) kort genmäle; i säger att vireservanter är beredda att anslå ett belopp dubbelt så stort som detregeringspartiets representanter är villiga att gå med på. Jag vill då påminnaom utt det förru året funns ett förslug frän sociuldemokrutiskt häll om 3miHoner kronor, vilket tyvärr inte gick igenom. Jämför mun med det beloppet, ärdet inte frågu om någon dubblering. Jug vill dessutom erinru om utt folkpurtietsoch även företrädare i utskottet var villigu utt stunnu för ettbidrug på praktiskt tuget vUket belopp som helst som sociuldemokruterna vurvilligu utt gä med pä över 2 miHoner kronor -100 000 200 000 eller 500 000kronor. Om mun inom utskottet hude kunnat enas om någonting sådunt, sä hade viavstått frän vårt yrkande om 4 mUjoner kronor, men tyvärr var intesocialdemokruternu villigu att gä ett steg över de 2 mUjoner kronor somföreslagits i statsverksproposi tionen. Hade det varit möjligt att uppnåenighet i utskottet, så hade vi sluppit en träta om denna suk. Bidrag tiU fria kristna samfund m. m. i Lane-Herrestad (c) kort genmäle; Jag nämnde i mitt förra anförande den socialaverksumhet som de friu kristnu sumfunden bedriver. Jug sade också attsjukvårdskostnaderna är höga, och kun mun hjälpu människor som uv olikuunledningur kommit på glid och som behöver sjukvård för sinu nurkotiku- ochulkoholbesvär, så är ju det en vinst för sumhället. Det är inte ulls säkert,i , utt det innebär en ökud utgift för sumhället utt bifallureservutionen 1, utun jug tror utt det i stället innebär en minskning avsamhällets kostnader när de fria kristna sumfunden gör insutser för utt hjälpuungu människor att börja urbetu och överge de nedbrytunde gifterna. talade om diversehandel. Javisst, vi hur mångafrågor att ägna oss åt här i . Ett purti kan inte syssla med buru eneller annun frägu. Vi intresserar oss för sumtligu de frågor som behundlas iriksdagen. i (s) kort genmäle; Jag är inte övertygad om att allmänhetenlåter sig intresseras så väldigt mycket av historieskrivning iden här frågun. Huns senuste unförunde belyste ju buru pä nytt utt det är fräguom en fullständigt principlös budgivning. i Lune-Herrestud hurbekymmer med utt försöku bevisa att en fördubbling av anslaget i själva verketkan medföra en minskning av statsutgifterna. Jag inser huns belägenhet, men omhun försöker skjutu frum ulkohol- och nurkotikuproblemen som motiv för dettuanslug, sä bör det väl ändå erinras om att detta är problem av en sådan storlekoch ett sådant allvar utt de måste angripas systematiskt och på en bred frontoch inte genom tillfälliga och ogenomtänkta insatser, som bara till en del kantänkas täcka just detta ändumäl. HerrMATTSSON i Lane-Herrestud (c) kort genmäle: Herr tulmun! i Göteborgsude utt jug är bekymrud därför att jug hur gätt med på reservationen och skullförklaru varför jag har gjort det och att jag därför griper efter detta medkostnaderna för sjukvård ät människor som råkar ut för de besvär jag tidigaretalat om. Men det är ju, , en realitet att vi har stora bekymmer pådetta område. Det är en realitet att de fria kristna sumfunden här gör storuinsutser, och medger utt de gör det till en del. Men låt dem då tuden delen det innebär ju hjälp för var och en som kan återföras till 4 protokoll 1972. Bidrag till fria kristna samfund m. m. ett livdär han arbetar och försörier sig och finner mening med tillvaron. Detta ärbakgrunden till mitt ställningstagande, och det har jag inga bekymmer med. Jug unser utt jug hur full uniedning utt hysu den uppfattningen, ochjag tror på den. Kammaren har att behandlu en punkt ikultumtskottets betänkande, betitlad "Bidrug till friu kristnu sumfund m.m.". hur funnit det lämpligt utt tu dennu unslugspost tillutgångspunkt för en purtipolitisk polemik i största allmänhet motoppositionspartierna, i synnerhet mot mittenpartiernu och enkunnerligen motcenterpurtiet. Det må vara hans ensak. Med unvändande av ironin som vapen detär speciulitet går hun till uttuck. Sociuldemokrutins främstu representunt i det utskott somhundlägger kyrkofrågor hude icke ett ord i sukfrågun, inte en synpunkt pä deturbete som bedrives av de samfund dennu bidrugspost uvser. Inlägget vurkurukteristiskt för , genunt för sociuldemokrutin. i (s): vet mycket väl att det var fruSundström som var talesman för socialdemokraterna i utskottet och att jaguttryckligen markerade att jag inte ville blanda mig i den fråga som härbehandlades utun utt jug tog den som utgångspunkt för en principiell refiexion. reflexioner kvurstår oemotsugdu. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner guvs på bifull till 1 ;o) utskottetshemstullan, 2;o) reservationen nr 1 uv i Lane-Herrestad m. fl.samt 3:o) reservationen nr 2 av i Ägnas och , ochförklarades den förstnämnda propositionen vuru med övervägunde ju besvarad. Dåherr i Lane-Herrestad begärde votering, upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, uv vUku den under2;o) ungivnu förklurudes hu flertulets mening för sig. Sedun iAgnas begärt votering beträffunde kontrapropositionen, upplästes och godkändesföHunde voteringsproposition; Den som vill utt kummaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen ungående kultumtskottets hemställun i betänkundet nr 3 punkten8 untur reservutionen nr 1 uv i Lune-Herrestud m. fl. röstur ju,den det ej vill röstur nej. Vinner nej har kummaren till kontruproposition i nämndu votering untugitreser\'utionen nr 2 uv i Ägnas och . Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertalet uv kummurens ledumöter ha röstut för ju-propositionen. Däherr i Ägnas begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHunderesultut: 1 enlighet härmed blev föHundevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill utt kummaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkundetnr 3 punkten 8 röstur ju, den det ejvUl röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertulet uv kummarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Lane-Herrestad begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparut. Denna omröstning gav följande resultat: § 16 Anslag till arkiv, museer m. m. Föredrogs kultumtskottetsbetänkande nr 4 i anledning uv Kungl. Muj;ts i propositionen 1972:1 gjorduframställningar om anslag för /73 till arkiv, museer m. m. jämtemotioner. FrökenSANDELL (s): 1 och med att ansluter sig tillföreliggande förslag under dennu punkt tur riksdugen också ett beslut om enreform inom vär kulturpolitik. Folkrörelseurkiven får härmed en längeefter-truktud gurunti för sin fortsatta utveckling. Jag ser dettu som etterkännunde uv den kulturgärning som mångu enskUdu människor ute i värt land harutfört för att bevara kulturhistoriskt material. Liksom så mycket annut somkommer från folkdjupet hur det urbetet bedrivits av idealitet och utun någonpersonlig . Det hur gällt insumlundet av gumlu protokoll, fanor, tidningsklipp,foton och mänga andra ting som kun ge frum tidens forskure en bUd uv hur desmå, futtigu orgunisutionemu har byggt upp ett demokratiskt samhälle och skolatmedborgumu till medunsvur i dettu samhäUe. Det började med Arbetarrörelsensarkiv, och har det pä allt fler platser i värt land upprättatsfolkrörelseurkiv, som ger en sumlud bild av Folkrörelsesverige. Här är nu föreslaget att det skull införus ett statsbidrag. visserligenblygsamt och man kun suga att det är otillräckligt, men jag ser det ändå scmett erkännande av folkrörelsernas roll i vår historia. Mångu år av utredning ochdiskussion har föregått detta förslag. Eftersom jag, herr tulmun, anser mig haupphovsmannarätten till den motion som sutte stenen i mllning en gång, kändejug det som ungeläget utt här erinru om utt vi fuktiskt nu går utt beslutu omen ny reform, en reform som är utvecklingsbur och som kommer att visu en nysidu uv vår kulturpolitik. Med de.isu ord, herr talmun, vUl jug yrka bifulltill utskottets hemställun. HerrGUSTAFSSON i Burkurby (s): Punkten 1 i kultumtskottets betänkunde nr 4,som behandlas, rör också frågan om stöd till folkrörelsearkiven. Utan att gå in på någon utförligare historieskrivningkonstaterar jag bara att har gjort en utredning i den här frågan,som utmynnar i ett förslag om stöd tiU folkrörelsearkiven med lönebidrug åtdepåföre-ståndure, administrativa bidrag, bidrug till inventeringsverksumhetoch till viss konsultverksumhet, allt tillsammans uppgående till 379 000kronor. Jag konstaterar vidare att departementschefen har skurit ned den summantU) och därvid föreslagit att stödet skall fördelas på detsättet att skall utgå till arvoden ät depåföreståndare vid trearkivdepåer i landet och att resten, dvs. , skall utgä tillinventering av enskilda arkiv och till arvoden åt ledamöter i nämnden förenskilda arkiv. Jug noterur dessutom utt dcpurtementschefen har föreslagitatt arkiv bör få vidgude uppgifter, som det står, och ävenges beslutunde funktioner, och utt den ombildude nämnden skall pröva frågor ombidrag till folkrörelsearkiven och handlägga ärenden som rör åtgärder för stödåt dem i övrigt. Vi är någru motionärer som inte har varit riktigt nöjdumed departementschefens skrivningar och förslug i vissu uv de här styckenu. Viunser nämUgen för det förstu, utt arkiv bör hu en sådunsummunsättrung utt representanter för folkrörelserna och folkrörelsearkivenutgör en majoritet, och för det andra, att anslaget till den omorganiseradenämnden på skall avse inventering av enskilda arkiv och inte,som i propositionen föreslagits, utgå med till lönebidrag åt tredepäföreståndare och med endast tUl inventeringsverksamhet. har beträffande våra två yrkanden ihuvudsak tUlmötesgått försluget om nämndens summunsättning. Det finns därföringen anledning att kommenteru den punkten på unnut sätt än genom utt uttryckusin tillfredsställelse över utskottets ståndpunkt. Då det däremot gäller dispositionen uv unslugsmedlen hurutskottet inte tiUstyrkt våra motionsförslag. Utskottet säger utt det ärungeläget både att utöka resurserna för inventeringsverksumhet och uttförstärku arkivdepåorganisutionen. Jag kan i och för sig dela denuppfattningen. Det är emellertid en aspekt som utskottet uppenbarligen inte harräknat med, och det är tidsaspekten. Det är bråttom med det här inventeringsarbetet.Görs det inte över hela landet, så konimer med storsannolikhet mycket värdefullt material att gå förlorat, och den förlusten kaninte repareras av att man pä tre håll i landet, som redan är relativt välförsödda, får ytteriigare stöd. Jag är rätt övertygad om utt mun i de tre områden, som nuär i frågu för urkivdepästöd, skulle klara sig ännu någru år med det stöd somredun utgår från unnat häll än statligt. För de medel, , somutskottet nu föreslår skaU koncentreras tUl enbart tre områden i landet, skuUei stället enligt min mening en väsentlig inventeringssatsning kunna göras överhela landet på något eller . Utskottet skriver visserligen att det föreslagna bidrugettill de tre urkivdepåemu bör ses som ett steg på vägen mot en utökudorgunisution. Riksurkivets utredning räknar emellertid med att det på siktskulle behövas stöd i ytterligure 19 län - om mun räknur bort länoch Gotlunds län. Vid en förstärkning rhed en centrul urkivdepå för vurt ochett av dessa 19 län, skulle det ta sex å innan denna utbyggnad skullevaru klur, om mun höll en utbyggnadstukt med tre urkivdepåer . Det skulleinnebäru att man varie år skulle behöva öka unslugsposten bura av dennauniedning med . Dessutom måste i en sådan tänkt utvecklingockså föreliggu allu de undru fömtsättningur för ett slutligt stöd somriksurkivets utredning räknur upp och som departementschefen ansluter sig till.De förutsättningarna är att arkiv-depån skall 1) riktasig till alla folkrörelser, 2) ha län ellerlundskup som verksumhetsfält, 3) vura den endaarkivdepän i länet eller lundskupet för folkrörelse-muterial, 4) ägaförutsättningar att utgöra en stabil organisation, 5) varaändumålsenlig och 6) ha en betydundeomfuttning. Svårigheten för mångu urkivdepåer utt uppfyllu dessufömtsättningur och omöjligheten utt på förhund guruntera vissa anslug istutsbudgelen gör att det med stor sannolikhet tar mycket innun ullulän eller lundskup hur fått en urkivdepå som är uv den klussen att den skullekunna klara de önskvärda regionala inventeringurnu. Jag tror därför att det ärangeläget att man nu satsar hårt på inventeringar över hela landet inom någoteller några få är. Det är dettu önskemål som jug tycker utt utskottets förslugbeklugligtvis inte tillgodoser. När jug , herr talman, inte ställer något eget yrkandemot ett enhälligt utskottsbetänkunde så är det enbart för utt inte besvaru denstoru del uv riksdugens ledumöter, som i sådunt full skulle få sätta av dyrburtid för votering. Idetta anförande instämde (). HerrMATTSSON i Lune-Herrestud (c); Eftersom uiget yrkunde är ställt kun jug härfatta mig rätt kort. Men jug vill gärna understryku utt det är ett förnämligturbete som hur utförts för utt bevuru kulturhistoriskt material. ocksä atthon betraktar det som ett erkännande tUl dem som frivUligt har arbetat för attbevara alla dessu kulturellt värdefuUu hundlingur, om vi tar det här beslutet. 1 uniedning av vad i Burkurby sude vUl jugäven frumhållu att det är ett steg på vägen, utt det är en börjun till enytterligare utbyggd organisation. Vi hade ett visst begränsat antal tusenlapparatt röra oss med. Det är rätt naturligt att man anser att inventeringsverksamhetenär viktig det har också regeringen ansett. Man har föreslagit en höjning avbeloppet för inventeringsverksamhet från tidigare till 50 000kronor, alltså en höjning med . Att man inte nu lämnade allapengama att användas för inventeringsverksamhet beror på att man har gjort denbedömningen att de tre depåerna som det är fråga om har hunnit långt i sittarbete. Verksamheten är uppbyggd på ett sätt som bedöms vara föredömligt, ochdärför har vi ansett utt det fanns anledning att också på den punkten följapropositionen. i Barkurby sude utt risk finns att mycketav värdefull material gåi: förlorat. Det skulle vara beklagligt om så ärfallet, men vi skall väl hoppas att allu de hängivnu krafter som harurbetut för detta ändumål fortsätter sitt arbete. Vi får ha klart för oss att det här är en sak som kostarpengar. Efter föredragnin.gar osv. har vi i utskottet sökt göra en bedömningoch kommit fram tiU det som utskottet föreslår. Här har redan yrkats bifull dUutskottets hemstäUan, och jag ansluter mig tUl detta yrkande. HerrDAHLBERG (s): Jag har haft tillfälle att vara med i denutredning som föregått det förslag som ligger på bord. Det ärklurt utt när man över hela landet skall se efter vad som behöver görus pådetta väldiga fält finns det plats för många initiativ och stora resurser. Vifann med en gång att det är en stor mängd lokala arkiv i lundet som är väl bevurade,men om man skall kunna se tUl att detta materiul räddus mäste man vidtaåtgärder. Man måste försöka samla det på ett ställe eller ett pur ställen ivurie län i brandsäkra lokaler, man måste se till att mun får kunnigt folk osv. Det har som här sagts - utgått tillinventeringar , och dessa pengar har fördelats så gott detvarit möjligt. Men när main har skapat dessa länsorganisationer kommer fråganupp hur man skall klara ekonomin. Jag tiUhör också styrelsen förfolkrörelsearkivet i , och det har varit och kommunernasom huvudsakligen har svarat för ekonomin plus de som hur sinu urkivalierförvarade där. Man har tagit ut en avgift av och förlänsorganisutionernu , och för detta belopp har de fått deponera sinaarkivalier där. Men skall man på lång sikt klaru detta måste mun skupabättre ekonomiska fömtsättningar, och vi inom utredningen föreslog därför uttman tiU lön för föreståndaren för varje arkiv skulle ge ett bidrug på 60procent av kostnaderna. Jag är alldeles övertygad om att det till nästubudgetår kommer att föreUgga många fler ansökningar, och jag vet att efter detatt utredningen blev klur hur mun inom orguniserut uppverksumheten på summu sätt som mun gjort inom Värmlund, Dalama och Norrbotten.Likadant är väl förhållandet i en rud undru län mun försöker skupu ensummanslutning som omspänner helu länet. I en del fall gäller det baru ett purstäUen - i Hulland t. ex. och och det är mycket lätt attåstadkomma den organisation som skall göra det möjligt att komma i åtnjutandeav bidrag. Inventeringen är naturligtvis inte färdig i och med detta.Men om man fär pengar till föreståndaren kan man ju unvändu övrigu resurser förinventeringsändumäl. Jug ser därför dettu som ett förstu steg och vill frumföruUt uttula ett tuck till stutsrådet Carisson, som trots det trängda ekonomiskalaget har kunnut ta detta förstu steg så fort utredningen vur klur. Det vittnarom att på högsta ort flnns ett intresse för detta, och vi fär hoppas utt munockså ute i länen vidtur lämpligu åtgärder och skupur en fusturearkivorganisation för varje län som möjliggör utt mun får dessu stutsbidrug. Ensådun fusture orgunisution är ulldeles nödvändig inte buru för utt arkivenskull kommu till stånd, utun för dem som skull forsku är det nödvändigt utt detfinns en centrul ort dit de kan bege sig. SkuU de furu på mångu håll och hämtuupp muterialet blir det en svår uppgift. Jag ber som sugt att få frumföru ett tuck tilldepurtementschefen för det förslug som här föreligger. Det är jug upprepardet ett förstu steg på vägen till utt skupu ekonomisku förutsättningur pådettu vUctigu område. Överläggningen var härmed slutud. Utskottets hemställun bifölls. : Inköp av arkivalier och böcker m. m. Muj;t hude i propositionen1972:1 bUaga 10 (punkt B 18, s. 55) föreslagit riksdugen utt till Riksurkivet;Inköp uv urkivulier och böcker m. m. för /73 unvisa ettreservutionsunslag av . I dettu summunhung hade behandlatsmotionen 1972:678 av m. fl. (m) vuri hemställts utt riksdugenbeslutude utt till Riksurkivet: Inköp uv urkivulier och böcker m. m. /73 unvisa ett reservationsanslag av . att med bifall till Kungl. Muj:ts förslug ochmed avslag ä motionen 1972:678 tUl Riksarkviet; Inköp av arkivalier och böckerm. m. för /73 anvisade ett reservationsanslag av . UV herrar i Ägnas (m) och Nisser (m), somunsett utt utskottet bort hemställu, utt riksdugen i anledning av Kungl. Muj:ts förslug och medbifull till motionen 1972:678 till Riksurkivet; Inköp av arkivalier och böckerm. m. för /73 anvisade ett reservationsanslag uv . : Inköp av arkivalier och böcker m. m. : Inköp av arkivalier och böcker m. m. HerrNILSSON i Ägnas (m): Jug vUl helt kort yrka bifull tUlreservationen vid denna punkt UV och mig och anföra några fä ord. Vi har i motionen 678 påpekat att landsarkivens samlingarav äldre arkivhundlingur utgör en uv våru värdefuUuste tillgångur förforskningsverksamhet av många slug. hur begärt en höjning uvunslaget med . Departementschefen föreslår endust -vivet att det är ett svårt ekonomiskt läge. Vi hur i vär motion begärt 20 000kronor utöver det som depurtementschefen hur föreslugit, och vi menar utt detär väl unvändu pengar. Det är också om den saken som jag här vill säga någruord.