prot · FV09142 · 1972-12-31 00:00:00 — att göramed ändrade maktförhållanden. Det innebär inte på något sätt någon förskjutningi maktförhållandena till de anställdas fördel. Vi anser att ora enrepresentation av det slag sora föreslås skall få någon betydelse i denraeningen att den skall öka inflytandet för de anställda, så att de får reellraakt på bekostnad av de nuvarande kapitalägarnas, raåste vissa bestäradaförutsättningar uppfyllas - förutsättningar sora inte finns . koraraer sekretessbestämmelserna att varakvar, vilket innebär att styrelsen kan förbjuda löntagarrepresentanterna attrapportera till de anställda till dem som har valt dem om viktiga beslut.Ingenting föreslås ora sanktionsmedel, exempelvis om företaget vägrar uppfyllakravet att löntagarna på ett tidigt stadium får ekonomisk insyn. Någon vetorättför arbetarrepresentanterna föreslås inte heller. I raotiveringarna för förslaget ger raan skenav att det på den svenska arbetsraarknaden finns en jämställdhet i form av tvålikvärdiga parter, som har att diskutera och förhandla om olika frågor på likavillkor utifrån en gemensam grundsyn. Någon sådan jämställdhet eller gemensaragrundsyn existerar inte, eftersom kapitalägaren i kraft av ettägandeförhållande leder och fördelar arbetet, anställer och avskedar, avgörvinstdispositioner osv. Det är ett uttryck för de rådande klassförhållandenaoch det går inte att ställa lagar ovanför olika klassintressen. De bestämda förutsättningar som raåste uppfyllas omminoritetsrepresentation i bolagsstyrelserna skall bli meningsfull har visammanfattat på följande sätt. Det behövs en lagstiftning som förhindrar giltighetenav bestämmelser av typen § 32 med dess verkningar. Vidare behövs rätt tillförhandUngar i alla frågor, även om arbetets ledning och fördelning, rätt attvälja löneform och rätt att säga nej till ökad arbetspress, rätt att avbrytahälsofarUgt arbete, rätt att hindra uppsägningar och omplaceringar, rätt förfackföreningarna att genoraföra raöten på arbetstid samt rätt till raöten ochagitation på arbetsplatsen. Vi har i raotioner krävt enoraarbetning av lagen ora kollektivavtal, så att i första hand den nuvarandeparagrafen om fredsplikt försvinner, samt en översyn och revidering av lagenora arbetsdomstol. Ett genoraförande av dessa krav är, menar vi,förutsättningen för att de anställda skall få vad som kallas makt påarbetsgolvet, innebärande att de har sådana rättigheter och raaktbefogenheteratt de har ett verkligt inflytande över sin egen arbetssituation. Men även näroch om raan har kommit så långt måste det bli så att anställda representanter,om de skall ingå i bolagsstyrelserna, skall ingå sora partsrepresentanter raedvetorätt och slopad sekretess för att göra det möjligt att informera sinauppdragsgivare dem som har valt dem innan viktiga beslut skall fattas. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 7 av . HerrSVANBERG (s); Propositionen 116, som vi nu behandlar,innehåller egentligen tre olika förslag - för det första ett förslag omuppgiftsskyl-digUet för näringsidkare i vissa planeringsfrågor, för det andraett förslag till lagom offentUga styrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser, och för det tredje förslag till lag om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonoraiska föreningar. Alla desa tre förslag avseratt leda till en försöksverksamhet . Jag ser den här propositionen som ett raycket viktigt ledi regeringens och socialdemokratins strävan att öka de anställdas ochsamhällets insyn och inflytande i näringslivet, i företag och ekonomiskainstitutioner. Det sker till gagn för hela samhället och för att steg för stegutvidga den ekonomiska demokratin. Självfallet är inte de här förslagen attbetrakta som något slutgiltigt, samlat uttryck för vad socialderaokratin villåstadkomma i fråga om medbestäraraande och ekonoraisk deraokrati i näringshvet.De är endast att betrakta sora ett - raen ett betydelsefullt -steg ioradaningen av arbetshvet. Tillsaramans med andra förslag på arbetsmiljöns,arbetarskyddets, avtalsrättens och andra arbetslivets områden, sora kommerefter hand, kan den proposition vi nu behandlar i väsentliga avseenden förändraförhållanden inom arbetshvet för de anställda. Propositionen består, sora jag närande, egentUgen av tredelar, och jag väljer därför att helt kort komraentera utskottets förslag samtmotioner och reservationer under de olika rubrikerna. Låt mig börja raeduppgiftsskyldigheten i vissa planeringsfrågor. Enligt förslaget i propositionen är näringsidkare efteranraaning skyldiga att till översiktligt redovisa hur denekonoraiska utvecklingen av verksaraheten väntas bU och vilka förändringar avbl. a. sysselsättningen som planeras eller väntas. Länsstyrelse ochkomraunsty-relse skall kunna kalla näringsidkare rill överläggningar i frågorangående företaget som är av väsentUg betydelse för länet eller kommunen.Länsstyrelse och koraraun föreslås också få viss skyldighet att inforraeranäringsidkare om statUg och planering. På den här punkten har det väckts ett flertal raotioner. Imotionen 1853 från vpk anförs bl. a. att den föreslagna informationspliktenfrån kommuner och länsstyrelse till näringsidkarna leder till att en viss gruppgynnas obehörigt i fråga om information. Vidare anförs att de sekretessreglersom föreslås är principiellt stötande ur demokratisk synpunkt. I reservationenI yrkas att den här motionen skall bifallas. Utskottet vill i detta sammanhang endast framhålla atttalet ora favorisering av näringsidkare på grund av samhällsinformationen harväsentligt överdrivits, helst som företagsnämnderna enligt förslaget skall tadel av den information som utgår till företagen. Beträffande sekretessfrågankan det anföras att samarbetsutredningen för sin del fann att denna art avverksamhet förutsatte ett sekretesskydd och att en enig remissopinion harvitsordat behovet av sekretessregler i detta sararaanhang. Utskottet avstyrkerdärför raotionen. I raotionen 1841 från raoderat håll raed soraförsta naran och i reservationen 2 intas en direkt raotsatt ståndpunkt. Härhävdas att sekretessfrågan är att bedöraa som mycket central, man vill ha engenomgripande analys av samhällets informationsbehov och en stark begränsningav informationsskyldigheten för företagen, och man kräver vidare attuppgiftsskyldigheten sora regel skall begränsas till företag raed Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Styrelserepresenta-tion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Dessa synpunkter vill raan ge Kungl. Maj:t till känna. Utskottet finner för sin del att en rillfredsställandeundersökning av informationsbehovet gjorts av samarbetsutredningen.Departementschefen påpekar själv att ett av försöksverksamhetens syften är atttillse att dubbelarbete inte skall förekomraa. Mot denna bakgrund finnerutskottet att motionärernas synpunkter i allt väsentUgt redan är beaktade ochavstyrker därför helt motionen. 1 motionen 1844, som följts upp i reservationen 3, yrkasatt skall uttala att det nya rapportsystemet bör utformas undersararåd raed utredningen om företagens uppgiftsplikt. Som jag tidigare nämndeframhåller statsrådet att risken för dubbelarbete noga skall beaktas iförsöksverksamheten. Utskottet utgår därför från att man i arbetet torde komraaaf t ta kontakt raed utredningen, ora så är lämpligt och nödvändigt, ochavstyrker på den grunden motionen. I motionen 1854 av föreslås attföretagens uppgiftsskyldighet också skall omfatta det industriella avfallet,dess sammansättning, omfattning och hantering. Utskottet delar motionärenssynpunkt att frågan om avfallshanteringen från industrin och därmeduppgiftsskyldigheten är ett väsentUgt problem. Redan nu kan lokalhälsovårdsnämnd som så vill ålägga företag sådan uppgiftsplikt, men även om denmöjUgheten utnyttjas, vUket dock sker endast i få komrauner, så är ju denviktiga frågan att få fastställt av vem och hur detta avfall skall omhändertas.Motionären har i en annan motion, som behandlades av jordbruksutskottet förnågon vecka sedan, tagit upp frågan ur en annan synpunkt, och denna raotion harriksdagen beslutat överlämna till utredningen för omhändertagande ochbehandling av kemiskt avfall ra. Mot den bakgrunden finner utskottet, somförutsätter att denna utredning även behandlar frågan om uppgiftsplikten, attmotionens syfte kan anses i stort sett nått och avstyrker därför motionen. 1 motionen 1844 från med som förstanaran, vilken tas upp i reservationen 4, begärs att hos Kungl. Maj;tskall begära vidgad redovisningsskyldighet för större företag. Utskottetkonstaterar att förslaget i stort sammanfaller med fondbörsutredningensbetänkande. I propositionen framhålls att ställning till fondbörsutredningensförslag skall tas i samband med behandlingen av förslaget ora en nyaktiebolagslag. Det ärendet bereds just nu i , ochutskottet finner därför att det saknas anledning att nu tillstyrka dennamotion. Frågan är redan under behandling. Jag övergår så till frågan om offentUga styrelserepresentanteri aktiebolag och stiftelser. I propositionen föreslås att Kungl. Maj:t skall fåmöjUghet att tillsätta offentliga styrelseledamöter dels i förvaltningsbolag,dels i allmännytriga stiftelser som har tillgångar över 5 miljoner kronor.Sådana förordnanden skall gälla samraanlagt högst 30 aktiebolag och stiftelser. I motionen 1841 från raoderat håll liksom i reservationen5 b yrkas avslag på förslaget om offentliga styrelseledamöter i vissaaktiebolag och stiftelser, raed bl. a. den raotiveringen att detta strider raotbärande principer i vår författning, sora det heter i raotionen. I raotionerna 1842 och 1844, båda från folkpartihåll, samt i reservationen 5 a yrkas likaledes avslag på förslaget om offentliga styrelserepresentanter iförvaltningsaktiebolag, raen i dessa raotioner går man med på att ha offentligarepresentanter i stiftelser. Här kan man alltså konstatera att gårkonsekvent emot hela förslaget, medan nöjer sig raed att gå emothälften. Mycket prutades ej, men hälften prutades genast, kanske man kan säga. Utskottet delar inte raotionärernas negativa syn påoffentliga styrelserepresentanter, sora i större eller raindre grad kommertill synes i motionerna. Liksom departementschefen vUl utskottet understrykaatt de föreslagna åtgärderna inte komraer att leda till en statUg raaktutövningutan i stället till deraokratisk kontroll. Alla de tre nämnda motionernaavstyrks därför av utskottet. I raotionerna 1841 och 1844 från dels moderat, delsfolkpartistiskt håll, liksora i reservationerna 6 och 6 b fraraförs vissa kravpå lagstiftningen rörande stiftelserna, särskilt vad gäller skattefrågorna. Manbegär där en översyn av gällande bestäraraelser. Utskottet, sora i och för sighar förståelse för dessa krav, får dock hänvisa till att de frågorna just nuprövas av företagsskatteberedningen och att förslag därför torde koraraa attföreläggas i dessa frågor. På den grunden avstyrker utskottetmotionerna. I motionen 1847 av föreslås offentUgastyrelseledaraöter också i ett antal produktionsföretag, särskilt sådana sorahar multinarionell karaktär. Utskottet hyser förståelse för raotionärernassynpunkter, särskilt vad det gäller de raultinationella företagen. Frågan oradessa företags växande roll även i vårt land är av allvarUg karaktär.Koncentrationsutredningen sysslar dock raed vissa problera rörande demultinationella företagen, och en arbetsgrupp inom industridepartementet somskall ta upp andra frågor i detta sammanhang har aviserats. Eftersora ettarbete är i gång för att få ett bättre grepp över de multinationella företagen,och eftersom utskottet förutsätter att Kungl. Maj;t noga följer frågan ochaktualiserar även här berörda problem när möjUghet och anledning föreUgger,avstyrks nu motionen av utskottet. Härefter komraer jag till frågan orastyrelserepresentarion för de anställda. I propositionen föreslås att deanställda i aktiebolag och ekonoraiska föreningar raed rainst 100 arbetstagareskall ha rätt att utse två ledaraöter i företagets styrelse. Mot detta förslagriktas i motionen 1845 komraunisterna, liksora ireservationen 7, en våldsara kritik. Enligt motionärerna syftar inte förslagettill en ändring av maktförhållandena i företagen utan till att de anställda ochderas organisationer skall engageras hårdare i strävandena att underlätta enkapitaUstisk strukturomvandhng och koncentrationsprocess, sora det heter iraorionen. Förslaget ora styrelserepresentanter väcker illusioner men ger ingenökad makt åt de anställda, sägs det. En lång rad krav fraraförs därför, soraomedelbart måste uppfyllas för att raan skall kunna godta förslaget. Jag finnerhär inte anledning att närraare gå in på hela det frågekomplex som där drasupp. Endast en ögonblicklig omstöpning av hela vår lagstiftning tycks kunnamotsvara kraven i den raotionen, och rain övertygelse att vi i vårt land stegför steg kan skapa den ekonoraiska deraokratin har väldigt litet med detta attgöra. Självfallet tror jag inte på Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. den mytsora det ibland ordas ora på borgerligt håll att de anställda och företagarnaalltid har geraensararaa intressen. Det finns naturUgtvis ett gemensamtintresse i så måtto att ett företag skaU ha goda inkomster, raen de gemensamraaintressena upphör när det gäller att fördela den vinsten på företagare ochanställda. Man skall inte där leva i föreställningen atf man kan baka in allaproblera mellan anställda och företagare i något slags allraän sirapsvälling,som liksom dränker in problemen utan att ta upp dem. Men därifrån ocU tillmotionens synpunkter på förslaget är steget mycket långt. Jag tror inte på enohämmad privatkapitaUsm men jag tror ännu mindre på en benhård statskapitaUsm.För en deraokrati som är en utveckling stegvis till en ekonomiskderaokrati raed inflytande för alla också i det ekonomiska Uvet inte bara enframtidsdröm utan en reell målsättning för dagspolitiken. Utskottet avstyrkerpå den grunden raotionen. 1 ett flertal motioner - 1852, 1841, 1844, 1846, 1851 och1840 -från folkparti- och moderathåll liksom i reservation 8 fraraförs enraängd förslag om hur de anställdas styrelseledaraöter skall väljas, alltifrånförslag ora anordnande av något slags storraöte, där saratUga anställda enligtraycket invecklade valbestäramelser skulle utse styrelseledamöter, till förslagsom ligger ganska nära propositionens. Likaså framförs förslag ombehörighetsregler för anställd när det gäller att representera i styrelsen.Utskottsraajoriteten har svårt att förstå detta behov av att in i minsta detaljbestämma över de anställdas representation. Därför avstyrks dessa motioner, ochi stället föreslås att frågan ora val av styrelseledaraöter skall överlämnastill de fackliga organisationerna att klara utan förraynderskap. Jag tror attde fackliga organisationerna klarar det här valet lika bra sora de parter sorahar att välja de övriga styrelseledamöterna i bolaget. Jag har mycket svårtatt förstå misstänksaraheten mot de fackUga organisationerna på denna punkt ochåsikten att skulle behöva uppträda som något slags dadda för att deskall klara dessa val. I propositionen undantas bankinstitut och försäkringsbolagfrån försöksverksamheten med styrelserepresentation för de anställda. 1motionen 1843 av i föreslås att i skrivelsetill Kungl. Maj:t skall anhålla ora förslag till riksdag omrepresentation för de bankanställda. I raotionen 1848, Uksora i reservationen9, också från folkpartihåll, yrkas att de försäkringsanställda skall gesrepresentationsrätt i styrelserna. Av vad departeraentschefen uttalar harutskottet funnit att de forraella hindren för de bankanställdas representationsnart koraraer att undanröjas. Utskottet förutsätter därför att Kungl. Maj:t dåtar initiativ i frågan. Beträffande de försäkringsanställda finns inte saramaformella hinder sora beträffande de bankanställda, raen i likhet meddepartementschefen finner utskottet övervägande skäl tala för att frågan ora deförsäkringsanställdas representation bör lösas med de bankanställdas,och avstyrker därför de bägge motionerna, 1 motion 1850 av i framhålls soraönskvärt att också företag raed raellan 100 och 50 anställda får samraaraöjlighet till styrelserepresentation för de anställda som större företag.MöjUghet ges nu attgenom friviUiga överenskoramelser åstadkomma detta. Utskottet hyser visserUgenförståelse för motionens förslag men räknar raed att företagens och deanställdas organisationer utan särskilda åtgärder från Kungl. Maj:t skall tatill vara möjligheterna rill försöksverksamhet och avstyrker därför numotionen. Ett antal motioner som väckts har behandlats i samband med den här propositionen. 1 motionen157 med som första namn föreslås liksom i reservationen 10 att enmera systematisk försöksverksamhet med ohka modeller för styrelserepresentationskall stimuleras. Genora det nu fraralagda förslaget ora styrelserepresentationhar helt andra raöjligheter skapats än de sora fanns när raotionen väcktes.Utskottet finner därför nu ingen anledning att rikta en särskild fraraställningtill Kungl. Maj:t och avstyrker därför den raotionen. I raotionen 921 har hemställt ora attriksdagen raåtte hos Kungl. Maj:t anhålla om en översyn av aktiebolagslagen ochden övriga föreningsrätten. Utredningsarbetet föreslås ske i nära samråd medarbetsrättskommittén. I raotionen 1849 från centerpartihåll och i reservationen11 framförs Uknande krav. Utskottet konstaterar att LO och TCO i sinaremissyttranden över förslaget till ny aktiebolagslag frarafört synpunkter sorai stort sett överensstämmer med motionärernas, varför utskottet förutsätter attfrågan om ytterligare översyn av aktiebolagslagen blir föremål för ingåendeprövning i saraband raed den beredning som pågår. Därför avstyrker utskottetmotionen. 1 raotionen 591 från centerUåll med somförsta namn Uksom i reservationen 12 föreslås en parlamentarisk utredning omförsöksverksamhet med företagsdemokrati. Utskottet erinrar ora att samraayrkande avslagits av 1970 och riksdagar med hänvisning rill atttillsättandet av en sådan utredning skulle medföra allvarlig risk fördubblering av redan förekoraraande verksarahet. På den grunden avstyrksraotionen. I motionen 157 liksom i reservationen 13 föreslås attriksdagen hos Kungl. Maj:t skall begära åtgärder för vidgade försök raedsjälvstyrande grupper, försök raed delegering av beslutanderätt tillföretagsnämnd och decentralisering av företagsnämndsverksamheten och försök medolika former av medinflytande för de anställda inom personalpolitiken. Utskottet konstaterar att flertalet reraissinstanserställer sig aUraänt avvisande till dessa yrkanden. Man hänvisar till denorafattande försöksverksarahet som pågår. De i försöksverksamheten deltagandeparterna har icke uttryckt någon önskan om särskilda stimulansåtgärder frånsarahällets sida i denna fråga, varför utskottet avstyrker raotionen. I samma motion samt i reservationen 14 föreslås attdelegationen för försöksverksamhet med företagsderaokrati i de statUga bolagensärat delegationen för förvaltningsdemokrati skall utökas med företrädare förde politiska partierna. Förslag av denna innebörd har väckts vid flera ridigaretillfällen. Arbetsmarknadens parter har varje gång ställt sig avvisande tillförslaget. Utskottet anser att bör respekteraarbetsniarknadsparternas uppfattning och avstyrker på den grunden motionen. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar, m. m. I motionen 1849 från centerhåll Uksora i reservationen 15hemställs att skall hos Kungl. Maj:t begära en plan för samordningenav pågående och komraande utredningar och andra aktiviteter som syftar tilldemokratisering av arbetslivet. Utskottet finner att parterna på arbetsmarknaden ihuvudsak själva organiserar och svarar för en omfattande försöks- ochforskningsverksamhet på det företagsderaokratiska orarådet. Utrednings- ochforskningsrapporter publiceras kontinuerligt. det behövs nyainstitutionella former bör det enligt utskottets mening ankoraraa på dedeltagande parterna att ta initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därförraotionen. Med hänvisning till det anförda yrkar jag påsaratUga punkter bifall till utskottets förslag. Jag gör detta så mycket hellresom därraed ytterUgare ett betydelsefullt steg tas för skapande av störreraedinflytande och större demokrati i vårt arbetsliv. i (fp): 1 motionen 1972, sora jag tillsaramansraed i väckt och som handlar om fördjupadföretagsdemokrati inom statsförvaltningen skriver vi följande: "Ettvillkor för att en meningsfull utformning av personalpoUtiken skall kunna skeär att statliga verk och myndigheter har stadfäst sin personalpolitik raed enklart preciserad målsättning." Denna målsättning bör naturUgtvis ha som huvudmål bl. a.ett ökat personalinflytande. Det är mycket angeläget att samtliga delar av denStatUga förvaltningen, också t. ex. länsstyrelserna, utformar sin personalpolitikså att den fyller de anspråk som de anställda har rätt att ställa påmedinflytande och samråd i sitt dagliga arbete. I utskottets betänkanderedovisas att vår motion varit föremål för reraissbehandUng, och de fyraremissinstanserna avstyrker det i motionen framförda förslaget. LO hänvisartill synpunkter som givit uttryck åt. Enligt förbundethar den pågående försöksverksamheten raed förvaltningsdemokrati utvecklats påett sätt, som förbundet inte har något att erinra mot. Förbundet anser att försöksverksamhetenmåste byggas ut successivt. Varje nytt projekt måste vara väl förberett, och deerfarenheter man får av projektet raåste tas till vara i det fortsattaarbetet. TCO-S framför en liknande uppfattning. SR säger sig inteha invändningar av principiell natur mot att försöksverksamheten utökas ochintensifieras. SR vill dock hävda att utvecklingen bör ske i den takt och i deforraer som parterna under överinseende av delegationen förförvaltningsderaokrati kommer överens ora i varje särskilt fall. Utskottetdelar reraissinstansernas uppfattning och avstyrker motionen. Jag har inte mycket att erinra mot utskottetsställningstagande. Det har hunnit hända en hel del pådet här orarådet, och den föreliggande propositionen innebär ju ett stort stegpå vägen när det gäller tillgodoseende av de anställdas inflytande i styrelserför aktiebolag och ekonomiska föreningar. Men jag är personligen oförståendeinför det faktum att statsanställda skall släpa efter. Deras önskan ommedbestämmanderätt är starkt motiverad. Varför skall de anställda vid våralänsstyrelser för att ta ett exerapel - inte ha någon annan form av inflytandeän den sora lämnas genom företagsnämnderna. I rapport nr 4 från delegationen för förvaltningsdemokratisägs: "Erfarenheterna från de nuvarande företagsnämndernas verksarahet harvarit vägledande för det utvecklingsarbete DEFF tagit initiativ till blandförsöksmyndigheterna. Den medbestäraraanderätt, som förordas och som ibegränsad omfattning prövas i pågående försöksverksamhet, går utöver denuvarande företagsnämndernas befogenheter, vilka innebär att nämnderna - medundantag för vissa specifikt avgränsade ärenden - inte kan utöva någon myndighetsbeslutsfunktion." Nej, det är ju klart. Den offentliga förvaltningen måstesom organ för sarahällets och den enskildes intressen fungera så att rättvisa,trygghet och rättssäkerhet garanteras. En fortsatt utveckling av medbestämmanderättentill nya områden och på olika organisationsnivåer inom rayndigheterna kanrealiseras på olika vägar. Enligt direktiven för delegationen förförvaltningsdemokrati bör raan pröva forraerna för ett ökat personalinflytande,t. ex. i vilken utsträckning nuvarande företagsnämnder kan ges ökadebefogenheter eller ora andra institutionella verksamhetsformer bör införas sorager de anställda ökad medbestämmanderätt eller medinflytande. Jag skulle nu vilja rikta uppmärksamheten påen för många mycket aktuell fråga, där omtanke och hänsyn till anställda tyckshelt ha åsidosatts.