prot · FV0977 · 1972-12-31 00:00:00 — Det ärinte rimligt att oppositionen skaU få 10 eller på sig för att tastäUning till mycket stora frågor, som inte har presenterats tidigare utan somlagts fram först i propositionsform. Naturligtvis kan man också anlägga aspekten attoppositionspartierna skulle låsa sig om de fick vara med i parlamentariskautredningar. Men remissbehandlingen är ju ett mycket väsentligt moment iärendebered- Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. ningen,och där kommer fram synpunkter som gör att man väger ihop utredningen ochremissyttrandena tiU ett slutligt resultat. Det är ju ofta rimligt altsammanstäUningen och den politiska avvägningen av materialet sker iarbetsgrupper inom kanslihuset. Ätt oppositionspartierna begär många utredningar iriksdagen kan ju bero på att oppositionspartiernas egna utredningsresurser intehar utvecklats i den takt som är erforderlig. Man kan balansera ul en del avregeringens ökade resurser genom de ökade personalresurserna i kanslihuset pådet sättet att oppositionspartierna får tillgång tUl ökade utredningsresurser.Det påverkar naturligtvis inte den principiella synen pådepartementsutredningarna, men det är ändå ett sätt att ge oppositionspartiernabättre arbetsmöjligheter. i Luttra sade att i principansluter sig liU synpunkterna i reservationen men räknar med att föra fram sinasynpunkter mera konkret vid motionsbehandlingen . Det gäller ju ävenfolkpartiet, som har en motion av Uknande innebörd. Men del vi nu har att taupp är ju den konstitutionella frågan om Kungl, Maj:ts göranden och låtanden.Därvid anser vi från folkparti- och moderathåU alt frågan om utredningsväsendetär en väsentlig praxisfråga av den typ som är föremål för utskottetsgranskning. Hert i TroUhättan (s): På en punkt vUl jaghelt instämma med i Äkersberga, nämligen att oppositionen bör hagoda arbetsmöjligheter. Men uppriktigt sagt förstår jag inte hur oppositionenskuUe kunna ulföra sin huvuduppgift, dvs, att driva opposition, om den skuUeliksom stå bakom varje proposition som lämnades lill . HertHUGOSSON (s): har väckt en partimolion vidårets riksdag som kommer att behandlas lill hösten, där man tar upp det svenskautredningsväsendet tiU behandUng och ger ullryck för en oro över altutredningsväsendet har fått en olycklig utveckling. Jag skall inle la upp någondebatt med nu vi får vänta tiU hösten. Men jag har roat mig medatt gå igenom krav på utredningar - 1970, 1971 och 1972 från de oUka partierna och konstaterat atl leder över alla andrapartier när det gäller atl ställa krav härvidlag, som man nu i enpartimotion säger att ulredningsraseriet måste stävjas. Jag begärde emellertid ordet för att ta upp en annan sak,herr talman, och jag skaU citera ur det särskUda yttrande som harfogat tUl betänkande: "Av tradition har vikliga reformer i vårt landförberetts genom ett omsorgsfullt utredningsarbete. Huvudparten av detta arbetehar försiggått inom parlamentariskt sammansatta kommittéer. Dennautredningsform har många fördelar. Bl, a, ger den representanter för riksdagenoch de politiska partierna möjlighet till insyn och påverkan under elt tidigtstadium av beslutsprocessen," Av dettauttalande skuUe man kunna dra slutsatsen att det är den typen avutredningar som fört fram krav på. Men så är ingalunda faUet,Studerar man aUa krav på utredningar som framförde finner man alt motionsledes ställde krav på 15parlamentariska utredningar, och av motionerna var 12 partimotioner och 3enskilda. Men man släUde krav på 106 expertutredningar. Det är därför som jaghar så oerhört svårt all begripa delta särskilda yttrande. Där säger mannämligen att det skaU vara parlamentariskt sammansatta utredningar, men irUcsdagen har agerat på elt helt annat sätt. Men den debatten får vi som sagt ta upp . DelskaU bli intressant alt föra den diskussionen med i Luttra, Menjag tycker alt det är direkt vUseledande alt man i detta särskilda yttrandeinte har tagit hänsyn tUl hur man agerat tidigare, när man i framförallt krävt expert utred ningar och icke parlamentariska utredningar. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Bara två korta kommentarer. iTrollhättan bekymrade sig över hur man skuUe definiera ordet departementsutredning,AUa föredragningspromemorior och allt beredningsmaterial som upprättas inomkanslihuset kan självfaUet inte hänföras tiU kategorin departementsutredningar.Däremot anges det i riksdagsberättelsen hur många betänkanden som harupprättats inom departementen, och vi har funnit att det under de senaste årenhar upprättats meUan 50 och 70 sådana betänkanden. Det är denna ganska storaandel av det totala antalet utredningsbetänkanden som har föranlett dettapåpekande. Sedan talade i TroUhättan om folkpartietsbesluts-teknUc och framstäUda utredningsönskemål, och refereradeett stort antal utredningskrav som kommit från . Jag troremeUertid inte att man skaU uttrycka det på det viset, utan man skaU i StäUetsäga atl med de arbetsformer som har är utredningsönskemål en del avriksdagens beslutsteknik. Och om nu beslut ganska ofta måste taformen av ett tiU Kungl, Maj:t framfört önskemål om en utredning, så tycker jaginte att regeringen själv skaU få avgöra vUka utredningsönskemål som passar ochvUka som inte passar. Jag reagerar mol det och vUl säga att jag tycker attrespekten för beslutsfunktioner kräver att om inte exceptionellaskäl är för handen skall utredningsönskemål från också förverkligasav regeringen. i Luttra (c): Jag skaU inte närmare kommentera herrHugossons statistiska vedermödor. Dessutom föreligger det här inte några jämförelsermed vad som framkommit i motioner från andra partier. Oppositionen har ju imänga faU inte några andra möjligheter än att begära utredningar i oUka frågor.Vi har inte samma möjligheter som regeringspartiet att anlita kanslihuset förde utredningar man behöver göra. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m m. HerrJOHANSSON i (s); För min del har jag inte aUs bekymrat migöver hur man skaU definiera begreppet departementsutredningar, men när herrNorrby i Äkersberga klagade över att han inte hade kunnat få några exaktaupplysningar lycker jag att han för sin del borde ha angivit en klardefinition. Om bara avsett det som nämnde i sittanförande, så hade det inte uppstått några som helst svårigheter att klara ulsaken. Men jag har fattat det så att också vUle ha med endel andra gmpper som arbetar inom departementen. Sedan är del självklart att man från oUka håU för framutredningsönskemål här i . Det är en naturlig del av riksdagensbeslutsfunktion. Men hittiUs har det enhgt gäUande grundlag varit så all det ärregeringen som bestämmer vUka utredningar som skaU tas upp -och framför alltvUka former av utredning som skaU komma i fråga i ena eUer andra faUet, Ochformellt sett är det knappast möjligt att framstäUa några anmärkningar motregeringen för alt den i stället för all tiUsälta en stor parlamentariskutredning har givit utredningsuppdraget åt en grupp inom etl departement. Jag reagerade mot vad som sägs i det särskUdayttrandet. Då invänder i Luttra att oppositionens enda sätt altarbeta är alt få fram utredningsunderlag. Men i en partimotion som vi skaUbehandla angriper den enorma utveckling somutredningsväsendet fått och säger att regeringen tUlsätter utredningar för atlbegrava frågorna, för atl slippa ifrån att fatta beslut, osv. Ni säger i del särskUda yttrandet att utredningarna skaUha etl parlamentariskt inslag, men i kräver ni expertutredningar. Deuppgifter jag tidigare redovisade var , Jag kan tala om hur det variti år också; jag har tittat på de motioner som väcktes under den aUmännamotionstiden. har krävt 17 parlamentariska utredningar och81 expertulredningar. Ni har inte ändrat er heller. Ni säger ell och görett annat. För övrigt kan jag ge i Luttra siffrorna förövriga partier också. Jag tar då siffror. begärde alltså15 parlamentariska utredningar och 106 expertulredningar, summa 121 utredningar- detta parti som aUtså i sin partimotion uttalar att vi har aUdeles för mångautredningar här i landet. krävde 20 parlamentariska utredningar och59 expertulredningar, summa 79 utredningar. Moderata samlingspartiet krävde 22parlamentariska utredningar och 52 expertutredningar, summa 74 utredningar. JagskaU inte trötta kammarens ledamöter med att tala om i hur många faU n:\an därutöver i gemensamma motioner krävde utredning; det blevett icke ringa antal, SkuUe 1971 ha tillgodosett alla dessa krav hade antalet utredningar fördubblats och kostnaderna för det svenska utredningsväsendet,som också angrips av oppositionen, skuUe ha ökats från ungefär 65 miljoner tUl125 mUjoner kronor. HerrNORRBY i Äkersberga (fp); i TroUhättan begär av mig alljag skaU definiera vad som menas med departementutredning, arbetsgrupp ikanslihuset osv. Det är en fullständigt orimlig begäran. Jag har ingen inblicki de interna arbetsförhåUandena i kanslihuset. Jag kan alltså inte veta vad somdär förekommer. Jag vet det fortfarande inte, trots att jag har bettkonstitutionsutskottets sekretariat ta reda på det, helt enkelt av det skäletatt sekretariatet inte har kunnat få några upplysningar, I en redovisning förutskottet sade sekretariatet: "Beträffande omfattningen av pågåendedepartemenlsutredningar har inte kunnal erhållas några säkra uppgifter," Del är litet mycket begärt att en enskUdriksdagsledamot skaU vela del som statsrådsberedningen inle är beredd alt talaom. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frägor rörande förenade fabriksverken Det är nalurUglvis riktigt att regeringeninte grundlags-enligl är skyldig att effektera utredningsönskemål. Jag lar förgivet atl om regeringen varit grundlagsenligt skyldig all göra del, så hade dengjorl det. Det kan vi lämna därhän. Här är det fråga om en administrativpraxis. Jag vidhåller den uppfattning jag gav uttryck för iförmiddags, nämUgen att om en majoritet inom framställer etl krav omen utredning eller ell krav om en ändring av inriktningen på en utredning, bördet ankomma på regeringen alt, om icke alldeles speciella omständigheterföreligger, tUlmötesgå della önskemål. Jag tror att det sammanfaUermed en god parlamentarisk praxis. Det är bl, a, på den punkten vi harkritiserat regeringens handlingar , i Luttra (c); Av vad anfört framgår tvåsaker: För del första att riksdagsgrupp är särskUl uppslagsrik,för del andra all det kanske kan behövas en utredning om utredningsväsendet. Sedan samtliga under punkten"Offentliga utredningar" anmälda talare nu haft ordet, övergårkammaren fill alt debattera "Vissa frågor rörande förenadefabriksverken". HerrWIJKMAN (m): Del ärende som vi från den borgerligaoppositionen tar upp till behandling i reservationen E berör vissa förhållandenkring förenade fabriksverken. Dessa frågor har ju tidigare ventUerats ingåendei denna kammare, men åtminstone en aspekt - och en myckel väsentlig sådan - harsaknats vid de debatter som har förts. Jag avser helt naturligt betydelsen avdet samband och de kontakter som förekommit mellan fabriksverken och berördadepartement , Det har, herr talman, hänt myckel inom den statliganäringspolitiken sedan den nya och aktivare näringspoUtiken första gängenpresenterades Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frägor rörande förenade fabriksverken 1967,Myckel har vi kunnat följa i pressen, men en del är fortfarande fördolt för denstora delen av allmänheten. Vad vi vet är all åtskiUiga företag inom denstatliga sektorn har gått dåligt; vi vet också att vissa företag har fått lägganed eUer inskränka driften; slulUgen har vi bl, a, efter en specieUJK-utredning kunnat följa hur den ena transaktionen efter den andra inomförenade fabriksverken har ruUals upp och kritiserats. Den ulredningsprocesssom föregick JK:s yttrande i ärendet var myckel omfattande och ger ulan tvivelutrymme för åtskilliga reflexioner. Den första reflexionen är att JK:s utredning sysslaruteslutande med fabriksverkens ansvar alltså mte med det eventuella ansvarsom kan åvila berörda departement. Del går aUtså inte alt under hänvisning tillJK:s utredning påstå alt hela förloppet och skeendet i vad gällerfabriksverkens olika köp och lånetransaktioner är klarlagt. Vad som inle ärklarlagt är var berörda departement kommer in i bilden. Och detta är vad visträvar efter alt få fram i reservationen. Den andra reflexionen måste bU alt del var anmärkningsvärtsent som dåvarande industriministern gjorde sin anmälan till JK, Anmälangjordes först föregående år och flertalet av de förhållanden sompåtalades i statsrådet anmälan hade inträffat långt dessförinnan.Antingen hade departementet levat i ovisshet under nära eller också -vilket är det sannoUka befanns det lämpligt rent poUtiskt altförsöka skjuta ifrån sig de obehag som vissa förhållanden i samband medfabriksverken utgjorde inte minst för statsrådet personligen. Vad var det då som JK hade att yttra sig över? Jo, en radfall där fabriksverken, utan formella beslut från vare sig regering eUerriksdag, hade företagit köp av vissa företag samt lämnat lån och borgensförbindelsertill åter andra förelag. Det är klart att fabriksverken har handlat vid sidanav verksstadgan och formellt brustit i olika avseenden. När det exempelvisgäller vissa bolagsköp borde i de kontrakt som fabriksverken undertecknadefunnits förbehåll för godkännande, JK har efter sin utredning slagit fast att fabriksverkenpå en rad punkter bmstit, JK säger vidare att "vad verket låtit sig kommafill last är av allvarlig beskaffenhet" och "jag vUl framhåUa somutomordentligt betydelsefullt att konstitutionella befogenheterframdeles inte på sätt som skett utsattes för risken att lida intrång". Vad har då verket försvarat sig med? Jo, på varje punktmenar fabriksverken att man handlat i god tro, dvs, verket menar att manhandlat i överensstämmelse med Kungl, Maj:ts intentioner. Verket anför i sittyttrande tiU JK: "Sedan FFV väl informerat Kungl, Maj:t och erhållit desssamtycke, lär åtminstone en väsenflig del av ansvaret för den fortsattaformella handläggningen ha övergått på Kungl, Maj:t, 1 den mån FFV anses haförsummat eUer dröjt för länge med någon formell handläggningsåtgärd, lär detfå beaktas, alt själva ärendet varit känt för Kungl, Maj:t utan all någotpåpekande gjorts från Kungl, Maj:ts sida," Fabriksverken återkommer gång på gång i sina olikayttranden tUl JK lill denna punkt, nämligen atl de transaktioner och åtagandenför vUka verket kritiserats varit kända, och såvitt verket kunde uppfatta detgodkända av Kungl, Maj:t, Verket säger att man i första hand varit i kontaktmed statssekreterare men alt man - på goda grunder - antogatl hade samråd med de olika statsråden. Frågan om vilka kontakter som ägt mm ochvilka klartecken som givits i de olika fallen från Kungl, Maj:ts sida ärsynnerligen oklar, Justitiekanslern säger i sitt utlåtande: "Uppgiften atlförhandsgodkännande från vederbörande departement skulle ha lämnats beträffandeverkels ifrågavarande dispositioner har icke vunnit stöd av utredningen. Någrahandlingar rörande vad som förekommit vid de kontakter som otvivelaktigt ägtrum meUan FFV och olika departement synes inte ha upprättats," Delta ärförvisso helt rUctigl, Det enda vi har all gå efter i flera ärenden ärelt antal privatbrev mellan Olhede och dåvarande chefen för fabriksverken,, Hade inte dessa brev funnits skulle osäkerheten ha varit total, TiUäggasbör all osäkerheten på intet sätt skingrats sedan man tagit del av Olhedesbrev! Låt mig i korthet la några exempel för alt belysa alla de oklarheter somföreligger. För det första: Förvärvet av SMT, ett myckelaktuellt förelag. Fanns det eller fanns det inte ett bemyndigande från Kungl,Maj:t, innan de tre företag köptes som sedan kom alt utgöra SMT? Och hur skallman uppfatta Olhedes brev fill efter det att bemyndigande sägs hagivits? Och hur skall man tolka del faktum all justitiekanslern inte tycks hauppmärksammat något bemyndigande? För det andra: Förvärvet av , Fanns detett bemyndigande atl låna ut pengar från fabriksverken till SMT för detta köp?Om inte, hur skall man då falla Olhedes brev i sammanhanget lill ? För det tredje; Lånet till , Fabriksverkenlånade ut pengar till innan ens beslutet om Statsföretag varklubbat i . Skedde detta med industriministerns goda minne? Och i såfall; Hur skall man då se på affären? Vid en interpellationsdebatt den 15december 1971 logs bl, a, lånet lUl samt förvärven av LinsonInstrument och SMT upp. Därutöver berördes flera andra av de transaktioner somjustitiekanslern kritiserat. Då restes också från herrar och krav på en närmare utredning av berörda departements inblandning i deohka transaktionerna. Statsrådet hänvisade då lUlprövningen av dessa frågor i . Det är där vi är och del är i denna situation som vireservanter kräver en ingående utredning av vad som verkligen förevarit. Attmärkliga samband och relationer rent formellt föreligger mellan fabriksverkenoch berörda departement är klart. Det material som förelegal vid vår granskninghar dock inte varit av den arten alt vi i detalj kunnat klarlägga beslutsgångenoch vad som verkUgen förevarit. Vi menar att en parlamentarisk kommission börtUlsättas för atl bringa reda i sammanhangen. Detta borde såvUt jag förstår även ligga i regeringspartiets intresse. Ty efter så mycket skriverier och såmyckel spekulerande hit och dit som har förekommit i detta ärende måste alla haett intresse av att klarhet verkligen skapas. Dessutom är det under allaförhållanden angelägel att slå fast, om berörda statsråd har följt de reglersom enligt praxis gäller. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken 5 protokoU 1972. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frägor rörande förenade fabriksverken Jag kan inte undgå att understryka det märkligai alt socialdemokraterna vägrar atl acceptera den utredning vi reservanterföreslagit. För det kan väl knappast vara så alt regeringspartiets företrädarei utskottet i motsats fill oss reservanter finner all allt är helt klarlagti relationerna meUan fabriksverken och ansvariga politiker. Jag skuUe i så fallvara intresserad av en kommentar på de punkter som jag här har berört. Nej, herr talman, del kan inle förhålla sig på mycketannorlunda sätt än atl socialdemokraterna är rädda för en parlamentariskkommission, därför att en sådan kunde avslöja ansvarsförhållanden som ärfördolda och som skulle kunna få en icke obetydlig politisk effekt om deavslöjades. Jag lycker att det är svagt och ynkligt med en sådan smusslandetspolitik. Den kan inte inge förtroende hos alla dem som har närmare begrepp omvad som i realiteten har förevarit i samband med fabriksverkens transaktioner! Jag bermed del anförda att få yrka bifall tUl reservationen E, i Äkersberga (fp): De nu aktuella förhållandena inom förenadefabriksverken är förvisso komplicerade. Jag tänker inte ens göra elt försökatt reda ut dem; riksrevisionsverkel, justitiekanslern ochkonstitutionsutskottet har gjort sädana försök men inte lyckats helt. Ensärskild parlamentarisk kommission som vi föreslår i reservationen E har därfören angelägen uppgifl. Del finns två konstitutionella aspekter på denna fråga.Den ena har utvecklats av , nämligen den som rör förhållandetmellan Kungl. Maj:t och FFV. Den andra aspekten, som jag finner principielltintressantare, rör förhållandel mellan Kungl. Harregeringen gett ett rättvisande beslutsunderlag avseende anslag lillförenade fabriksverken? Om har tagit ställning till de häranslagsfrågorna utan atl regeringen har redovisat den verkliga omfattningen avFFVs bolagsengagemang, utlämnade län och borgensåtaganden, kan detifrågasättas om regeringen har beaktat regeringsformens 64 och 65 §§. Attriksdagen eventuellt senare kan ha godkänt dessa åtgärder av FFV, helt ellerdelvis, reglerar i efterhand förhållandet mellan regeringen och förenadefabriksverken men inte del förhållandet atl regeringen genom sittbeslutsunderlag kan ha vilselett . Ätt regeringen kan tvingas vidta åtgärder och först iefterhand inhämta erforderligt godkännande från strider visserligenmot bokstaven i regeringsformen 64 och 65 §§ men inte mot den praxis som harutvecklats. Om regeringen däremot skulle ha vUseletl medvetet elleromedvetet kan det aldrig godkännas i efterhand. Just denna konstitutionellt mycket allvarliga sida avsaken har inle kunnat belysas i någon av de utredningar som har gjorts, Rältforum för en sådan granskning är den föreslagna parlamentariska kommission sombl, a, aktualiserades i en interpellation av . Konstitutionsutskottethar självt uppenbarligen inte resurser att göra en sådan granskning. Del är nu14 månader sedan jag begärde att en sådan dechargegranskning skulle görasjust om huruvida Kungl, Maj:l har lämnatriksdagen ell rättvisande beslutsunderlag. Den granskningen är ännu icke gjord,Konslilulionsulskotlels socialdemokratiska majoritet har uppenbarligen inteviljan att ta itu med de här aUvariiga konstitutionella frågorna. Jag har här inte berört sakförhållandena inomförenade fabriksverken; de finns fill viss del klarlagda i bilagorna liUutskottets betänkande, 1 dechargesammanhanget är del dock inle sakfrågorna somfrämst är av intresse, utan del är de konstitutionella frågorna. Vad slutligen gäller misstanken om alt ministerstyre kanha förekommit anser jag liksom alt den misstanken ärvälgrundad. Jag yrkar bifaU tUl reservationen E, i Luttra (c): Den här frågan om förenade fabriksverken ärunik så till vida atl det ansvariga statsrådet mer eller mindre har uppmanat konstitutionsutskottetatt granska frågan. Hela denna fråga om "förenade fabriksverkenssvindlande affärer", för atl citera etl uttryck i fjolårets debatt, är såsvår atl få elt grepp om att utskottet icke har kunnat få klarhet i vad som harförekommit. Reservanterna har därför stannat för ett förslag om tillsättande aven parlamentarisk kommission. Frågan har återkommit i flera debatter i , därpåstående har stått mol påstående. Det hela har varit Uka oklart när debattenslutade som när den började. För alla parter skulle det därför vara bäst om detkunde göras en i möjligaste mån objektiv genomgång och redovisning av allafrågor som har samband med förenade fabriksverken och regeringensmellanhavanden med bolaget. Jag beralltså att få yrka bifaU lUl reservationen E, Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken HerrBERGQVlST(s): Till grund för den här debatten ligger delotvivelaktiga faktum atl förenade fabriksverken vid flera tUlfäUen handlat istrid mot gällande bestämmelser. Verksledningen framhåller själv att man hararbetat under en hård press. Man kom in i en situation, där man mötte en starktvikande efterfrågan på försvarsmateriel, och del blev nödvändigt att snabbt ochintensivt söka utveckla den civUa delen av tillverkningsprogrammet. Man fickockså satsa på att ställa om den militära delen av produktionen. Man visste att om man inle klarade de problem som trängdesig på, skulle man tvingas tiU drastiska begränsningar av sysselsättningen ochnedskärning av produktionen på många viktiga avsnitt, I fabriksverkens yttrandelUl justitiekanslern skUdras hur dessa allvarliga problem hårtpressade beslutsprocessen i verken, hur antalet beslutspunkter ochbeslutslillfäUen ständigt ökade och hur man i viss utsträckning saknade rutinförde nya uppgifterna. Man säger i yttrandet: "Under detta tryck förskötsuppmärksamheten undan för undan från problemens mer formella aspekter tUl dereella vUka ej sällan krävde omedelbara ståndpunklslaganden," Man framhåller alt lidspressen också påverkade sättet attlämna information. Informationen både lill styrelsen och departementen Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken koncentreradestill frågornas sakliga bakgrund och innebörd, I stor utsträckning lämnadesinformationerna under hand och muntligen, Inle sällan ingick de i ettresonemang om möjligheten atl nå från struktursynpunkt utvecklingskraftiga ochbeslående resultat.