prot · FV0984 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta är alltså pengar, herr statsråd, som praktiskt taget allamedborgare i får vara med att betala ur sin egen börs på grund av attbrottsligheten har ökat. Värdet av det som blir föremål för stöld är perförsäkringstagare i genomsnittligt - därtillkommer alltså andra skador som regleras inom hemförsäkringen, I , frånSundsvall och uppåt, är siffran . Det är en enorm skillnad. Jag förståratt justitieministern naturligtvis har ägnat mycken tid åt atl göra sådana härjämförelser, fundera över orsaker och över vilka åtgärder man lämpligen börvidta för att åstadkomma en förändring. Cykelförsäkring ingår ihemförsäkringen, men eftersom det bara är ett mindretalav försäkringstagarnasom har cykel, slås nu kostnaderna för cykelstölder ut på ett stort antalförsäkringstagare som inte har cykel. överväger man alt bryta ut cyklarnafrån hemförsäkringen så att man fåren särskild cykelförsäkring, och då kommerden enligt vad man beräknat alt i kosta litet rner än 200kronor , dvs, att man i stort sett får betala lika mycket förårsförsäkringen som man betalar för cykeln när man köper den. Men åter lill statistiken litet grand. Herr statsråd, omdel nu är svårt att göra jämförelser år för år här i , så kan man ändåjämföra med andra länder, och då är det väl ganska klokt att man ärnoga även härvidlag och ser till att man gör jämförelsen inom den ganska snävakulturkrets som tillhör, dvs, med länder som har samma traditioner somSverige, Jag har låtit göra ett par bilder för att få tillfälle att visa hur detligger till. Jag har valt bl, a, av skäl som justitieminisrern självredovisat: vi har inte tillräckligt säker statistik ,och var det en annan typ av statistik. Den bild som jag visar på TV-skärmen gäller egendomsbrottper tusen invånare. Det var 43 i , 10 i och 33 i , Tittarvi pä huvudstäderna var det 98 sådana brott i , 29 i och 77 i Vi kan se på ytterligare en bild, som visar antaletvåldsbrott per lusen invånare; 2,8, 0,9, 1,2,Huvudstäderna: 4,9, 1,7, 2,6, Siffrorna är framräknade på basis av uppgifter om absolutaantalet brott av olika slag som jag fått från upplysningstjänsl.Till dessa siffror kan man också lägga att även vid internationelljämförelse har ganska låg uppklaringsprocent, vilket inte bidrar till att ökabenägenheten att anmäla brott. Man frågar sig nu varför det är de här skillnaderna.Skillnaderna mellan de olika nordiska länderna gäller inte bara 1968 utan, iden mån man kan utläsa någonting av tillgänglig statistik, . Vad är det som konstituerar dessa skillnader? Är nordbor födda iSverige mera disponerade för kriminalitet än nordbor födda i och ?Sannolikheten för det är väl ganska liten. Men justitieministern måste ju ändåha tänkt på det här problemet myckel ingående. Jag tycker atl del just förjustitieministern skulle vara så alarmerande att del inle skulle räcka med attbara sitta i kanslihuset och fundera utan att grubblerierna måste följa med hemi kammaren, och därför är det väl troligt att vi här kan få en förklaring avjustitieministern till den här skillnaden. Del kan väl inle vara på det sättet att olikheter isamhällena i våra olika nordiska länder har bidragit och bidrar, att vi i vårtland från de högsta rättsvårdande myndigheterna med justitieministern i spetseninte på ett riktigt sätl har vårdat oss om upprätthållandet av etl gotträttsmedvetande, atl man inom olika delar av politiken kanske har styrtutvecklingen i del här landet mot en normlöshel som man inte har i andraländer, vilkel skulle innebära att vi inte har samma motståndskraft mot defrestelser som möter i livet? Pä något sätt måste ändå de här olikheterna kunnaförklaras. Och det allra intressantaste är att landets justitieminister avgeren förklaring. Ang. ätgärderför att nedbringa brottsligheten HerrGUSTAVSSON i (c): Statsrådet sade atl syftet med instruktionenbeträffande snatteribrotten var att få en enhetlig rättspraxis och atl delförelåg en grov missuppfattning om instruktionens innehåll. tror jag inteatl allmänheten uppfattat frågan på det sätt som statsrådet ger uttryck åt, ochskulle det vara på det sättet är det att beklaga att informationen tillallmänheten blivit sådan att allmänheten uppfattat saken annorlunda änjustitieministern klariagt. Då räcker det inte med atl det bara lämnas ettbesked till oss här i kammaren, utan jag tror det finns anledning all ge enklar information till den svenska aUmänheten, Innan jag skulle få det här svaret besökte jag någraaffärer, bl, a, på här i , och stäUde frågan hur manupplever snatteriet. Jag fick svaret alt det sätts i system. Det går inte atttala med de här ungdomarna, sade en av expediterna och menade atl man inteklarar problemet. Då blir frågan: Kommer ni att följa den här saken, så atl vifår ell grepp om den utveckling som äger rum med anledning av den nya synen? Ang. ätgärderför att nedbringa brottsligheten Beträffande skolan vill jag säga atl det inte på någotsätt var fråga om ett förringande när jag tog upp den målsättning som återfinnsi justitieministerns svar. Jag sade att målsättningen är bra. Det jagifrågasatte var om skolan kan leva upp lill den målsättningen , något somjag tror alt den tyvärr inle kan göra, ty då skulle vi inle ständigt ha dessamånga problem. Skolan har naturligtvis härvidlag en utomordentligt fostrandebetydelse när del gäller personligt ansvar, som det står i redogörelsen förmålsättningen. Men jag vill också tillägga att detta inte bara gäller skolansungdom. Man måste också i den allmänna debatten mer än sorn har skett under desenasle åren påtala den enskildes ansvar i samhället. Det har i stort settkommit bort i massmediedebatten om kriminaliteten och liknande problem. Justitieministern tog också upp vad jag anförde här ommiljöfaktorerna. En väsentlig fråga i detta sammanhang är bostadsmiljönsinverkan. Jag har den bestämda uppfattningen, och den har vi också redovisatmånga gånger, att den betongmiljö som växer upp runt om i de slora städernainte skapar harmoniska människor, 1 stället har vi fått den ena larmrapportenefter den andra om vilka problem som där uppstår, i form av aggressioner blandbarnen osv. Jag skall liksom upprepa en fråga som jagställde i mitt förra anförande, nämligen vilka åtgärder justitieministern anseratt man skall vidta i stället för de rättsliga för att tillrättaföra dem sombegått snatteribrott. HerrHENMARK (fp): Jag tror visst att det från rättsvårdenssynpunkt är av intresse för justitieministern att skolan kan leva upp till demålsättningar som är antydda i svaret. säger juslitieministern att vi måstehjälpas åt med att nå dessa målsättningar, men det måste väl ske genom skolansförsorg. Och jag vUl säga - även om det inte är juslitieministern utan ettannat statsråd som ansvarar för skolan alt det nog finns anledning alt ävenfrån rätlsvårdande synpunkt försöka påverka ifrågavarande departement attvidta sådana åtgärder att man bättre kan leva upp till den angivnamålsättningen än vad som skett. Jag är fullt medveten om att narkotikalagen innehållerskärpta permissionsbestämmelser och kanske även restriktiva bestämmelser förfrigivning och att den lagen från denna synpunkt givetvis har betydelse även idella sammanhang. Men det som jag närmasl framhöll i mitt anförande var denantydan som hade gjorts av en arbetsgrupp om atl lagtillämpningen i vårt landpå något sätt skulle attrahera internationella brottslingar att resa hit ochbegå brott. Det var med anledning därav som jag frågade om justitieministernvar beredd atl vidta några åtgärder, och jag hade gärna velat få ettklarläggande av vari dessa skillnader består. Jag känner nämligen inte självtill i vUken mån vårt land har en mildare lagtillämpning i dessa avseenden. När det sedan gäller åtgärder för att förverkliga densäkerhetsplan som uppgjorts är jag fullt medveten om alt denna plan inte är såsärskilt gammal, men dén har dock existerat etl par månader. Eftersom dennaplan enligt min mening nästan kan liknas vid en brandkårshall - det har ju underdet begåtts så allvarliga brott och förekommit så farligatillbud - lycker jag nog att vissa åtgärder borde ha vidtagits . Jag hoppas ivarje fall att sådana inte skall dröja utan snabbt skall bli effektuerade. Polispersonalens dimensionering har alldeles rikligttidigare varit föremål för debatt. Jag vel att här måste göras en prioritering. Detta taladesdet om, då vi behandlade justitieutskottets betänkande rörande de här sakerna.Men jag är rätt övertygad om att en myckel stor del av vårt folk håller denpersonliga rättstryggheten mycket högt i prioritet. Därför förvånar det ändåatt man gör en så stark beskärning av äskandena, framför allt när man anser signödgad att anbefalla åtgärder som kräver mer personal, t, ex, fotpatrulleringen,som jag tror är mycket värdefull. Och här skickar ut enskrivelse som säger atl polisen skall bevaka penninginrättningarna bättre medpatrullering in i lokalerna. Det kräver mer personal, och i det fallet tror jagatt man måste prioritera på ett annat sätt än som har skett. Slutligen vill jag rätta lUl en sak. Justitieministernförklarade alt jag hade sagt alt det har inle gjorts någonting inomkriminalvården. Om jag sade det, så var det fel, ty jag är fullt medveten omall det görs mycket stora saker inom kriminalvården . Vad jag reagerademol var egentligen en sak som justitieministern själv har sagt i sitt svar. Därstår det så här; "Det är synnerligen angeläget att minskaåterfallsbrottsligheten. Den är mycket hög. Kriminalvården måste fåresurser för att tillsammans med andra samhällsorgan kunna öka stödet ochhjälpa dömda personer till arbete, bostad m. Jag har haft förmånen att tillsammans medjustilieutskotlet besöka en del anstalter. De ledandevid anstalterna talade då om sina bekymmer och sina planer och vad de skullekunna utföra om de fick litet bättre resurser. Jag tror ingen av dem som varitmed vid besöken kunnat underiåta atl tänka atl del här borde vi hjälpa lillmed. Man har begärt en ganska kraftig förstärkning för atf kunna genomföraförbättringar, men att man har fått etl väldigt kärvt och njuggt svar tror jagatt juslitieministern måste erkänna. Man har begärt rätt kraftig personalförstärkning,men den förstärkning man fått är ganska ringa. Jag anser att del behövs ettnytänkande här och en annan prioritering. Det vore också god ekonomi, om ensådan rehabilitering kunde åstadkommas att vi slipper ha så många människor påanstalt som vi har jag tror att del är ungefär 5 000 personer, somgivelvis kunde sysselsättas på ett bätlre sätt. Ang. ätgärderför att nedbringa brottsligheten FruKRISTENSSON (m); Endast några få ord. Jag delar intejustitieministerns uppfattning att departementets förslag om rapporteftergiftför vissa snatterier inte skulle vara något nytt i sak. Jag tycker att del ären nyhet, och jag tycker atl del är en principiellt väldigl allvarlig fråga atldepartementet de facto utan atl höra urholkar en beslämmelse ibrottsbalken, en lag som regefing och riksdag gemensamt har stiftat. Jag vUlupprepa vad jag sade förut: Självklart har departementet formell rält Ang. ätgärderför att nedbringa brottsligheten att göradet jag säger inte att det är gmndlagsslridigt - men jag påstår att detfaktiskt innebär atl uppfattning sätts åt sidan. Jag tycker att den debatt som förts här ombrottsutvecklingen har ägnat en viss uppmärksamhet åt snatteribrotten, somannars inte precis bmkar dominera diskussionerna. Men det visar väl atlriksdagsmännen har intresse för den frågan, att vi har uppmärksammat den och altvi känner oss oroade. Jag tror att man kunnat förebygga detta om vi här iriksdagen i lugn och ro hade fått diskutera dessa frågor. När man tar del avdepartementets rekommendation, tycker jag att det finns vissa skäl som talarför den. Jag menar att det hade varit viktigt atf man inhämtat riksdagensuppfattning och inte minst atl informationen hade blivit riktig. Jag skullevilja fråga om inte justitieministern ändå vill ge en upplysning huruvida hantänker sprida information om detta på ett helt annal sätl. visade med sina siffror tydligt hursnatteribrotten breder ul sig, och jag tror atl det är angeläget attdepartementet försöker skapa klarhet i del faktiska rättsläget på denna punkt. När det sedan gäller frågan om atl människor underlåteratt anmäla brott för att de vel alt polisen inle har möjlighet all klara uldem, så säger herr statsrådet nu liksom förut att det finns försäkringar, ochskall man fä ut något på försäkringar måste man anmäla brottsligheten. Dettaskulle tyda på all de brott som begås anmäls. Då glömmer herr statsrådet attdet finns självrisk som gör att många menar alt det inte lönar sig att anmälaeftersom kostnaden inte är så stor att den överstiger självrisken, och då fårman ändå stå för fiolerna själv. Därför bryr man sig inte om att görapolisanmälan. Jag vidhåller min uppfatlning atl det finns en betydande doldbrottslighet i della land. Till slut några ord om miljövårdskonferensen. Jag kundeinte begära att herr statsrådet i förväg skulle kunna bedöma hur verklighetenkommer atl se ut och hur ordningsläget kommer att vara under konferensen självklart inte. Jag hoppas emellertid all det blir som herr statsrådet tror,alt uttunningen av poliser ule i landet blir den minsta möjUga och attutvecklingen inte kommer att leda till extra i landsorlen. Man fårhoppas det. Men man vet inte, och jag tycker att vi som det nu är i vårvardagstillvaro verkligen har en knapphet på poliser som gör att situationenför närvarande är oroande. Det gör att den extra belastning sommiljövårdskonferensen ändå kommer att innebära måste leda till ökade risker.Herr statsrådet säger att han inte är oroad utan han tror alt man kan bedömasituationen med ganska storl lugn. Jag hoppas alt herr statsrådet får rätt, mendet finns anledning att fundera över hur det kommer atl bli. Man skall inle heller tro atl det bara gäller tiden 5-16juni. Många av de demonstranter som säkert kommer hit kommer väl att slå lägeri olika parker och stanna kvar här ifaU väderleken så medger. Jag tror därföratt polisen får räkna med insatser också under liden därefler. I fråga om åtgärder som kan komma i ställeti de fall då man ger rapporleflergifl eller underlåter åtal i fråga omsnatterierna, vill jaghänvisa till vad jag sade i mitt första svar till , men jag villdärutöver säga att jag själv fattat stort intresse för de samarbelsorgan mellanskola, barnavård och polis som har korrirnit till stånd efter initiativ från decentrala samarbetsorganen mol ungdomsbrottslighet. Dessa lokala samarbelsorganhar kanske ännu inte kommit till slånd på alla håll i landet. Det kanske inteheller är så atl man på alla håll arbetar efter de intentioner som getts, menjag kan försäkra att vi från sida noga följerutvecklingen och är beredda atf på allt sätt påverka utvecklingen så att dessalokala samarbelsorgan kan fungera säsom avsett. Jag tror att man här har eltinstrument sorn är av stor betydelse både när del gäller skolans onrråde, sornherr Henmark och även var inne på, och vidare när det gälleralla dessa mänga småbrott som särskilt ungdomar hänger sig åt. Här har framförts kritik rnot atl man inte vill sätta igång hela rättsmaskineriet för att någon har snattat en sardinburk i ensnabbköpsbutik eller någol dylikt. Men vi vet ju all de flesta ungdomar vidett eller annat eller flera tillfällen har begått handlingar som är brottsligai mening och att detta har varit tillfälligheter som inteupprepats när de har kommit upp i en annan ålder och stabiliserat sig. Jag kan hänvisa till att vi har haft en statlig utredning,snatteriulredningen brukar vi kalla den, som har gjort en grundlig analys avproblemaliken bakom dessa småsnatterier. Den förordade i själva verket att manskulle avkriminalisera snatteribrotten. Det har vi inte gjort. Utredningenförordade också att man bör söka kontakter med barnavård och de olikasamarbetsorgan som finns inom vår socialvård för att på den vägen fä dessapersoner alt i fortsättningen sluta upp rned denna hantering. Och jag tror attdet är den vägen vi skall gå. Jag har inte hört all någon här har föreslagitnågonting annat. Det hade varit värdefullt att höra vad man vill alt vi skallgöra i stället för det som jag här har sagt att vi vill göra för bekämpande avbrottsligheten. Jag skalltill sist bara säga några ord till . Jag har i mitt interpellationssvar visat på hur svårt detär atl använda den svenska brottsstatistiken. Jag kan inte uttala mig omhuruvida förträffligare metoder tillämpas i de andra nordiska länderna sonr göratl deras statistik kan anses mera tillföriitlig än vår. Man kan emellertid seefter hur mycket de andra nordiska staterna satsar på polisväsendet -och det ärsiffror som är kontrollerbara. Man kan mäta hur stor del av budgeten som iNorge, och satsas pä polisväsendet och antingen slå ut det per1 000 invånare eller räkna efter hur mycket man i kronor betalar per invånare.När vi har gjort dessa undersökningar för att se om vi kanske här i Sverigesatsar för litet på polisen har del visat sig att hur man än mäter - antingen ikronor per invånare eller i antalet poliser per 1 000 invånare - har Sverigeett markant försprång. Jag skall inte använda mig av statistik, , mennog skulle man lika gärna kunna säga att ett större antal brott upptäcks iSverige på grund av att vi satsar så mycket på polisen. Det råder nämligeningen tvekan om atl del finns ett samband mellan antalet poliser och antaletuppläckta brott. Jag vill inte påstå alt det är den riktiga förklaringen, meneftersom är sä intresserad av detta så föreslår jag att Ang. ätgärderför att nedbringa brottsligheten Ang. ätgärderför att nedbringa brottsligheten han undersöker om det inle finns ett samband här som kan geförklaringen. Jag har inte rikfat kritik mot att man intesätter i gäng hela rättsmaskineriet för snatteri av en liten konservburk. Attfå ett enklare förfarande tycker jag är en stor . Men vad jag frågadevar ju: Vilka andra åtgärder är det som justitieministern talar om i sittinterpellationssvar och som skall sättas in i stället för rapport frånpolismyndighet och åtal från åklagarmyndighet? Det har jag inte fått svar på. De förebyggande åtgärderna är vi helt överens om. Det ärsärskilt en , anser jag, att i den här debatten just skolans roll harblivil så kraftigt betonad. Men de förebyggande åtgärderna är en sak för sig.Justitieministern säger i svaret att det förhållandet att man nu inte längrevidtar de traditionella åtgärderna mol dem som begår de här mera bagatellartadesnatterierna inte skall innebära att samhällets reaktion skall utebli, utanandra åtgärder skall sättas in. Då frågar jag: Vilka? Jag har inte alls sagt, herr justitieminister, attstatistiken från och är mera tillförlitlig än den vi har iSverige; det kan jag inte ha någon uppfattning om. Jag har bara tillrrrätt densamma tillförlitlighet och för säkerhets skull för min jämförelse valt ,beträffande vilket vi vet att för vår del och enligt uppgift även för Norgesoch del statistiken är säkerställd. - -har vi t. ex. i haft en ökning i vad gälleregendomsbrotten och i vad gäller våldsbrotten. Det är väldigl intressant - och faktiskt för mig en nyuppgifl - när justitieministern säger att vi relativt sett salsar mera påpolisen än vad man gör i och . Men då måste ju skillnaderna, somtalar så starkt till nackdel, ha andra och mera djupliggande orsaker.Del var en analys från just herr juslitieministern av orsakerna till attSverige loppar statistiken i , till att toppar statistikenbland de nordiska huvudstäderna, som jag efteriyste. Jag tycker alt justitieministerns uttryck att han"inte vill bestrida" atl brottslighetens omfattning inger oro är ettmärkligt uttalande av justitieministern i det land sorn är så drabbat avkriminalitet. Det borde lämpligen ha kunnat heta t. ex.; "Det är med djuptallvar jag fastslår att brottslighetens omfattning icke är folerabel." Dethade varit litet annorlunda! Sedan satle justitieministern i sill interpellationssvaratt frän hade man kunnat registrera en nedgång av antaletbrott. Tidpunkten råkar sammanfalla nied den tidpunkt vid vilken man upphördemed möjligheten för svenska folket atf i någon större utsträckning använda detmycket bekväma betalningsmedlet check. Det förklarar just att antalet brott aven viss typ väldigt kraftigt reducerades, men vi fick i gengäld en uppgång avantalet brott av andra typer. Får jag ställa en fräga till herrjuslitieministern! Det var elt program härförleden i som väl avsåg att geen bild av situationen i centrala delar. Om det alltså var ambitionen, så var programmet- såvitt jag förstår - en verklighetsförfalskning. Det är kanske inte ägnat attförvåna särdeles mycket atl TV gav ett sådant program. Men däremot är def ägnatatl starkt förvåna att justitieministern medverkade i detta program, som gavett intryck av att här var det ganska lugnt och fridfullt, städat ochordentligt mitt i , utan att justitieministern på något sättmarkerade att den bild det här programmet gav icke var rättvisande. Överläggningen var härmed slutad. Om god man för lantbrukare i frågor om strukturrationalisering,m. § 10Om god man för lantbrukare i frågor om stmkturrationalisering, m, m. Herr jordbruksministern ordet för atl besvara i (fp) den 11 aprilframställda interpellation, nr 109, och anförde: i har frågat mig om jagär beredd medverka till att ett ökat samrädsförfarande med berörda lantbrukarekommer till stånd i frågor som rör jordförvärv under lantbruksnämndensmedverkan samt försäljningar i samband med skapande av t, ex, SR-jordbruk. har vidare frågat om jag är beredd medverka till sådan ändring ijordförvärvslagstiftningen att en helt obunden part -en kommunalt utsedd godman -- ges tillfälle att företräda berörda lantbrukare i frågor omstrukturrationalisering i lantbruksnämndens regi. Lantbruksnämnderna har till uppgifl bl. a. att hjälpalantbrukarna alt bygga upp bärkraftiga företag. Många faktorer måste tas medvid bedömningen av vem som i första hand bör få köpa till mark i ett område ochdärigenom fä förutsättningar att utveckla sitt företag. Som underlag för besluti ärenden som rör markdispositioner utför lantbruksnämnderna därförinventeringar, vid vilka lantbrukarna lämnar uppgifter om bruk-ningsenheternasstorlek, inriktning och byggnadsbestånd samt sina planer och önskemål förframfiden. I ärenden rörande markdispositioner hörs de direkt berörtlalantbrukarna. I detta sammanhang bör även nämnas de ortsombud som ärknutna till lantbruksnämnderna. I deras arbetsuppgifter ingår att hjälpaallmänheten med råd och upplysningar om nämndernas verksamhet. De medverkaräven i enskilda ärenden, Ortsombuden utses efter förslag av vederbörandekommunstyrelse. De motsvarar således till stor del de gode män som . Beträffande andra fråga får jag erinra omlantbruksnämndernas sammansätlning. 1 nänmderna ingår lekmannaledamöter. Isanrtliga nämnder finns representanter för bl. a. jordbrukarna. Frågor omstrukturrationalisering prövas av nämndens slrukturdelegation. Även i dennaingår lekmannaledamöter sanrt dessutom lantbruksdirektören, överlanlmälaren ochlänsjägmästaren. Genom delegationens sammansättning har skapats garantier föratt ärendena skall fä en allsidig och opartisk handläggning. De synpunkter som lagt fram är således redanbeaktade. Jag finner därför inte anledning att vidta nägra åtgärder. Om god man för lantbrukare i frågor om strukturrationalisering,m. HerrERIKSSON i (fp): Herr jordbruksministern avslutar sittinterpellationssvar med ett konstaterande att de synpunkter jag framfört iinterpellationen är beaktade. Den slutsatsen grundar statsrådet på att lekmäningår i lantbruksnämnderna och på att man har systemet med lantbruksnämndernasortsombud. Jag är hell medveten orn detta system, och det är ju därför som jagmycket utförligt i interpellationen just har berört ortsombudens uppgift.