prot · FV0949 · 1972-12-31 00:00:00 — i refererade istort sett propositionens skrivning, och hans inlägg skulle därför kanske i ochför sig inte förunledu något ytterligure genmäle från min sidu. Men eftersomherr Johunsson upprepude en del synpunkter som jug kommenterude i mitt förstuinlägg bör jug måhändu ånyo frumhållu vud jug där sade. Vad beträffur värdesäkringen av grundbidraget måste detenligt min mening vuru ungeläget utt se till utt de här gruppernu inte kommer iett sämre läge än undru. Vi hur, som jug nämnde, värdesäkring pä t. ex.folkpensioneringens område. Det här bidruget är nuturiigtvis känsligt för olikahöjningur i prisnivån och på unnut sätt, och därför menur vi utt det är enrimlig kostnud som mun får tu i dettu summunhung. När det gäller inkomstprövningen mot mukes inkomst, som viockså tidigure tulut om, vill jug buru erinru om vud jug sade, nämligen att viär medvetna om utt en fullständig ändring uv kostnudsskäl inte kan görus på engång. Vi föreslår därför utt reduceringen uv bidruget slopus i etupper; Dettubör vuru med i bedömningen när mun fortsätter med det, som jug tycker, någotstutisku resonemunget om kostnudstäckningen. I det summunhunget vill jug ocksåupprepu utt vi ju på AMS hur fått progrumbudgetering, och det måste ocksåställa de ekonomiska frågomu i en något unnun belysning än när man tular om desedvunligu mycket låsta budgetprogrammeringurnu. Jug unser mig inte hu nägru skäl utt intefusthålla vid det bifuUsyrkunde jug tidigure ställde, och jug hur inte heller idebutten funnit någru vägunde skäl mot den skrivning vi gjort i vårureservutioner. Anslag till arbetsmarknad m. m. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Jug vUl sägu till , utt när detgäller värdesäkringen är det ju fråga om en kostnad, och där blir det enbedömning från budgetsynpunkt. Syftet med utbUdningsbidruget är utt täcku ettinkomstbortfull, och om det inte skulle räcku till eller om det föreliggerunnun uniedning härför, så får vi pröva andru vägar och metoder. Den utredning som är aviserad kommer ocksä att ta uppdessu frågor. Den utveckling som pågår i sumhället på dettu område nödvändiggörutt vi med uppmärksumhet föHer de frågomu. Ansvurigu myndigheter och regeringenhur ju också visut både intresse och unsvur för dem. TiU vUl jug sägu utt vi ju fördeen ingående debatt om skrivbyråerna, och dä hude vi tillfälle utt görubedömningur och värderingur med hänsyn tagen till de totuluurbetsmurknudspolitisku aspekterna. Jug tänker här pä behovet uv utt sammanförautbud och efterfrågan av urbetskraft, de arbetsmarknadspolitiska åtgärder somsatts in frän samhällets sida och som förverkligas genom AMS samt nödvändighetenav att ha en överblick över helu området. Denutredning som jag åberopade avlämnade sitt betänkande den 25 Anslag till arbetsmarknad m. m. Den hur letts uv överdirektör i urbetsmarknadsstyrelsen,och i utredningen hur ingått representunter för urbetsmurknudens purter. Dettafinns redovisat i föreliggande handlingan Och såvitt jag kunnat bedöma har mani utredningen kommit frum tiU utt om det föreligger behov däruv, så kommerfrågun om tillstånd utt prövus. Men den prövningen kommer utt bU mycketrestriktiv, vilket jag också finner helt naturligt. Slutligen vill jag säga till herr naturligtvis blir vud vi gör den till. Den är i sinorgunisutorisku uppbyggnud för att tu sig an dessa uppgifter. Det äringenting som hindrar utt mun till urbetsförmedlingen unmäler vilkuurbetsuppgifter man vUl ha och vilken tid man står tUl förfogande. Det fungerarmycket bru inom undru yrkesområden, exempelvis när det gäller stuveri- ochlossningsurbete. Jug hur erfurenheter av det. Och här är principernu ju desummu. HerrMÖLLER i (fp): Kvinnornu är på fleru sätt diskriminerude ivårt sumhälle. Oliku bestämmelser, och inte minst helu det nät av sedvunor ochslentriuntänkunde som finns, håller kvinnornu nere och berövar dem som gmppjämlikheten. Dettu gäller både inom och utom arbetslivet. Därför är det på sinplats att vi speciellt ser på kvinnornas situution i dennu debutt, som jugäller urbetsmurknudspolitiken och urbetslivets sätt utt fungera. Vi kun först betruktu untulet kvinnor i beredskupsurbeten.I junuuri funns det enligt AMS totalt 37 224 personer - män och kvinnor -i sådunu urbeten. Av dessu vur 35 155 män och buru 2 069 kvinnor. Dessuproportioner visur utt mun inte tillräckligt lyckuts stödju kvinnornu medberedskupsurbeten. Knuppt gick till kvinnor, till män. Mun kun också se på ökningstalen. Medan antalet män iberedskupsurbeten ökut från i mnt tul 16 000 i junuuri 1971 till ungefär 35000 har antalet kvinnor i beredskapsarbeten ökutfrån 400 till ungefär 2 100 en ökning med 19 000 för män och med endust 1 700för kvinnor. Som sägs i reservutionen 18 uv i Ärviku m. fl. meduniedning uv två folkpurtimotioner behövs det ett större urvul uv oliku typeruv beredskupsurbeten. De sutsningur som på dettu område gjorts inom exempelvissociulvården och servicesektorn hur i ullmänhet vurit tämligen små.Sutsningurnu hur gällt byggnudsurbeten, unläggningsurbeten och liknunde. De äri och för sig mycket bru, men de skulle behöva kompletteras med sådana arbetensom kvinnorna, beroende på sin utbildning och sina tidigare arbeten, mestefterfrågar. 1 motion nr 380 ställde jug en unnun frågu, nämligenvurför kvinnornu i så liten utsträckning registrerar sig vidarbetsförmedlingarna. Enligt arbetsmurknudsundersökningumu är det uvde urbetslösu männen som registrerur sig vid urbetsförmedlingurnu, medan detbaru är uv de urbetslösu kvinnornu som gör det - dessu siffrorgäller för junuuri och murs . Dennu storu skillnud kan delvis bero på attkvinnorna inte är försäkrade i samma utsträckning som männen; ett villkor föratt få försäkringsersättning är att mun registrerur sig. kun intevuru helu sunningen, eftersom tre därdedelur uv kvinnornu som är urbetslösu ärförsäkrude vid förmedlingurna. Orsaken måste vara att tilltron till attarbetsförmedlingarna skaffar arbete åt breda grupper av kvinnor är mindre änbland männen. Detta är en parallell till att sutsningen på beredskupsurbetenför kvinnor faktiskt varit så liten i jämförelse med satsningen påberedskupsurbeten för män. Det måste då varu mycket angeläget att mun, somföreslås i reservution nr 1, förstärker urbetsförmedlingurnu personellt så uttde bättre kun hjälpu eftersuttu grupper såsom kvmnornu och utt mun, somföreslås i reservution nr 4, ser till utt den interiokala arbetsförmedlingenfungerar väl här i landet. Bakom dessa förhållunden ligger nuturligtvis den totuluurbetslöshetssituutionen. Det sägs iblund att "fuktu spurkur". Detvar fuktu som spurkude på regeringen på grund uv den ekonomisku politik sombedrevs, inte minst , då urbetslösheten ökude, då tillväxten minskude,och då man avslog oppositionens konjunkturpaket, som skulle hu givitfleru människor urbeten. Mun fick 73 000 arbetslösa mot 44 000vid föregående årsskifte. Om man studerur den totulu kvinnourbetslöshetensutveckling finner man utt den är ett strukturproblem, och ett mycket uUvarligtsådant. Äv AMS:s Ärbetsmarknudsstutistik nr 2 kun mun se utt untulet vidarbetsförmedUngen anmälda arbetslösu kvinnor jug unvänder helu tidenmurssiffrornu - vur i runt tul 5 1956, 5 1960, 5 1964, 1968, 16 1971 och 24 1972. Kvinnourbetslösheten är ulltsåinte buru ett konjunkturproblem utun hur under de senuste åren också ökut vidår med godu konjunkturer såsom 1968. Den är ett strukturellt problem, som viullvurligt måste gripu oss un med. Då är det, i en sådun situution som vi hurjust nu och hude , verkligen viktigt utt urbetsförmedling ochberedskupsurbeten fungerur på dennu viktigu sektor. Om mun tittur på storstudslänen finner mun, utt åren19561970 hur siffrornu för untulet urbetslösu kvinnor vurit 1 000 å 2 000 meni dol gått upp fill 3 000 och till 7 000 - det gäller fortfurundemurssiffror. I skogslänen är det ungefur likudunt; de hur vurit 1 000 å 3 000men gätt upp till 6 000 och i är till 8 000 i mnda tal. I de övrigalänen har de varit 1 000 å 4 000 men i dol gått upp tiU 7 000 och till 10000 arbetslösa kvinnon Bilden är alltså likartad vad beträffar de storuregionulu grupperingurna ute i lundet. Det är också vUctigt utt konstutera, vilket underströk, utt hela den ökning uv urbetslösheten som vi huft på ettår består i en ökning uv urbetslösheten för kvinnor och för ungdomur. Dettumåste vuru ett ullvurligt memento, ett bjudunde kruv utt göru mycket för dessuhårt drubbude gmppen Inrikesministern sude utt vi behöver "enoptimistisk stämning". Han menade att siffrorna nu ändå pekar på en vissförbättring, och det bör i så fall understrykus. Men vud vi frumför ulltbehöver är ju optimistisku fuktu, och då kun man inte bara se till en litenändringstendens utan mun måste ju också se på den högu nivå som urbetslöshetenligger på. Ett verkligt uUvarligt beklagande är förstås på sin pluts uv ullupolitiker. Ännurs blir ju resonemunget mer uv typen: Se båten läcker inte likamycket som förr, vad glada vi kan bli. Det bästa är förstås att man Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag till arbetsmarknad m. m. har en båtsom inte läcker alls, att man har en ekonomisk politik som ger en mycket mycketlåg arbetslöshet. Kvinnoma skuUe komma i centrum mycket mer genom deåtgärder som föreslås i de tre reservationer jag berört. Motionen 1391, beträffande vilken jug inte delurutskottefs ståndpunkt, diskuterur jug inte i dug utun jug återkommer ,så utt vi kun förkortu debutten . Låt mig tUl slut bura säga att när man ser på kvinnornasproblem på arbetsmarknaden och mera sammanfattningsvis vUl skapa sig och andraen bild uv läget finner vi en bru bild i den "Kontentu, Meddelunde frunarbetsmarknadens kvinnonämnd" - sammansatt av representanter för SAF, LOoch TCO som kom ut . Där finns en bild som kun illustreru denfaktiska situationen för många kvinnor. Frumför en dörr står en kvinna. Pådenna dörr står det ARBETSLIVET, som det ulltså gäller att träda in i förförsta gången eller att trädu tillbaka tUl. Det finns två handtag på dörren,ett placerat på vanligt sätt och bredvid det står en skylt FÖR MÄN, och ettmycket högt plucerut hundtug vid vilket det står FÖR KVINNOR och som munbehöver en stor trupp för att möjligen kunna nå upp tUl. Herr talman, den bilden sammanfattar den faktiskasituation vi har på det här området för kvinnornu, och det är mot denbukgrunden som jug yrkur bifull till reservutionerna 1,4 och 18. i (s) kort genmäle: Jag vill till i sägu uttvi skuU uppmärksummu utt beredskupsurbetenu rent ullmänt hur bl. u. tilluppgift utt göru sumhällenu lokaliseringsvänliga. De har blivit med andra ord marknadsunpussude,med avtulsenUg lön och Uknunde. I princip står de öppnu för såväl munligu somkvinnligu arbetssökunde. Vud som begränsur ur UV helt nuturligu skäl vissaandru bestämmelser. Här äberopus de höguurbetslöshetssiffrornu. När mun gör en bedömning utifrån dettu skuU mun integlömmu bort att i dem inryms också ett uttryck för den stigunde umbition som vihur när det gäller urbetsmurk-nadspolitiken. Genom särskildu åtgärder gickurbetsmurknudsmyndig-hetema ut och bjöd kvinnornu utt kommu ut pä urbetsmurknuden.Den skuttereform som regeringen föreslog och som antog medverkadeockså tUl att kvinnorna i större utsträckning än tidigare sökte sig ut påurbetsmurknuden. Då inträffude den lågkonjunktur, som dess bättre nu ser ut uttvändu så utt vi är på väg uppåt igen. Det innebär naturligtvis utt situutionenkommer utt bli bättre för kvinnornu på urbetsmurknuden. HerrMÖLLER i (fp) kort genmäle: I och för sig vur det inte mycket polemik idet senuste unförundet. Men vud som i dess börian gjorde mig betryckt var, uttherr Johunsson i Simrishumn sude utt beredskupsurbeten ;' princip sfär öppnubåde för män och kvinnor. Etf sådunt resonemung förs oftu i sumhället, t. ex.när mun tur bort en tidigure luglig diskriminering och tror utt eftersattagrupper i och med det får en likubehundling. 1 princip kun ett hus vuru öppetför hundikuppude också men buru om de kun kommu övertrösklurnu och kommu upp för de sju trappstegen in i huset. I princip är detulltså öppet, men rent fuktiskt kommer en rörelsehindrud inte in så lätt. På summu sätt måste vi se på urbetsmurknudspolitiken. Vikommer utt göru fel, om vi inte uppmärksummur utt kvinnornu genom sin utbildningoch genom tidigure urbetsuppgifter främst efterfrågar vissa urbeten. Vi måstedärför hu även den typen uv beredskupsurbeten, när det är sukligt motiverut.Även om mun inte i princip diskriminerur kommer unnars den fuktisku politikenutt ulltför litet stödju och hjälpu kvinnornu. Jug nämnde inte ett viktigt fuktum i mitt unförunde. Iutskottsmujoritetens skrivning, främst från sociuldemokruternus sidu, påpekus när det gäller purtimotionen från folkpurtiet om bättre typer uvberedskupsurbeten för oliku grupper, bl. u. kvinnor - uttarbetsmurknudsufbildningen är så viktig "i det långu loppet" och uttstoru insutser görs på den punkten. Men som Keynes, en nutionulekonom, skrev engång: I det långu loppet är vi ullu dödu. Åtgärderna på lång sikt är mycket väsentligu, men i dagenssituation får inte heller de kortsiktiga åtgärderna glömmas bort. När detgäller helu det problem som vi hur diskuterut i dug måste mun därför efterlysuhos regeringen meru bestämdu åtgärder för kvinnornus del. Anslag till arbetsmarknad m. m. HerrJADESTIG (s): Egentligen hade jag inte tänkt kommu mednägon replik, men förunleder mig utt åtminstone inledningsvis göruden lillu reflexionen utt det är betydligt lätture utt vuru teoretiker än uttverkligen försöku utt i det pruktisku livet förverkligu vud mun tulur om. Dehär frågornu är egentligen inte nyu utun de hur diskuteruts under mångu år.Under de som jug hur vurit urbetsförmedlure hur just frågun om denkvinnligu urbetskruften stått i centrum för urbetsmurknudspolitiken. Men detvur egentligen inte den frågun som jug hude tänkt tu upp i mitt anförande. Jag har kunnat konstatera att utskottet har en mycketpositiv skrivning när det gäller äskanden om nyadänster. Utskottet konstaterar också att skäl kan anföras i och för sig förytteriigare personalförstärkningur utöver de 100 nyu dänster somdepurtementschefen hur kunnut tillstyrka. Det anförs också i utskottetsskrivning utt urbetsmurknudsverket hur tUlförts inte mindre än 500 nyu dänsterunder . Det är nuturligtvis en mycket sturk ökning,och jug måste sägu utt den verkligen hur vurit nödvändig. För den som undermångu år hur urbetut i urbetsförmedlingens fältorgunisution hur ökningen dockinte känts ulltför kruftig. sade utt den hude uteblivit, men det ärnuturligtvis inte riktigt. Mångu uv dessu nyu dänster hur varit så utt säguöronmärktu. Argumenteringen hur vurit utt de skulle inrättus för nyuurbetsuppgifter eller för arbetsuppgifter som vid det tillfället hade bedömtssom särskilt angelägna eller intressanta. De har i regel också fått en högrelönegradsplacering än vanliga förmedlingsdänster, och man har som någontingnaturligt utgått ifrån att innehavurnu helt skull ägnu sig åt de nya utpekadearbetsuppgifterna. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. På dettu sätt hur det tillkommit omställningsinspektörer,uktivitetsin-spektörer och tjänstemän för speciellu uppgifter inom kurs- ochomskolningsverksumheten och dessutom tjänstemän för undru kurutivaarbetsuppgifter. De 100 nu aktuella tjänsterna är delvis också öronmärkta bl.u. för mun in ett resonemung om s. k. anpassningslag. Tro nu inte att dessu unpussningslug, som hur fått så storpublicitet på grund UV den lyckosummu försöksverksumheten i Y län, är någontingdirekt nytt i urbetsmurknudssummunhung! Självu ordet är kunske nytt, menurbetsgrupper med representunter för arbetsförmedlingen, kommunernu och ortensföretug hur på många plutser runt om i vårt lund prövuts under fleru år medmycket positivu resultut. I urbetsförmedlingens fältorgunisution hur just dennuarbetsform med utåtriktat arbete bedömts som synnerligen väsentlig och viktig.Men jag tycker det finns skäl att peka på att dessa öronmärkta dänster harinneburit att det har skett en viss uttunning uv befordringsdänsternu inom denegentligu urbetsförmedlingen i vud jug skulle viHu kullu den truditionellufältorgunisutionen, i den vunligu förmedlingsorgunisutionen, där mun kunskeutför ett meru unonymt men därför inte mindre kvalificerat arbete och därarbetsuppgifterna är minst lika krävande. De nytillkomna specialdänsterna harutövat stor dragningskraft på de erfarna arbetsförmedlurnu, som således harsökt sig över till de speciulinriktude tjänsternu, med påföHd uttarbetsförmed-lingspersonulen hur uttunnuts i självu förmedlingsurbetet. Det är nuturligtvis utmärkt att sådunu speciultjänsterfinns. Säkerligen är det också bru att orguniseru unpussningslug, menfältorgunisutionen är och måste förbli den primäru och mest angelägna enheteninom förmedlingsorganisutionen. En effektiv fältorgunisution bidrur till enhelhetslösning uv de frågor som är väsentligu för den enskildu individen ochtillgodoser huns behov uv den service som hun så väl behöver när hun hurproblem pä urbetsmurknuden. i och jug hur i vår motion 767berört en delfrågu i fältorgunisutionen, nämligen urbetsvården. Vi hur unförtutt vi önskur en unnun prioritering uv de i stutsverkspropositionen föreslugnunytillkomnu dänsternu. Vi hur i motionen pekut på de svårigheter som råder pågrund uv de personellu bristernu på våru urbetsvårdsexpeditioner och vilkuföHder som kun uppstå för urbetssökunde som måste väntu månud efter månud innunde fär nödvändig service. Jug skall gärnu erkännu utt utskottet hur unsett uttfrågun är mycket ungelägen, och vi hur fått en s. k. positiv skrivning.Skrivningen hur utformuts så, utt utskottet utgår från utt mun med nuvurundepersonulresurser skull beuktu de problem som motionärernu frumhäller och uttmun skall kunna tillgodose åtminstone de mest ungelägna behoven inom fältorgunisutionensurbetsvård. Det är utt hoppus utt utskottets önskemål uppfylls i den kommundeprioriteringen inom AMS. Herr stutsrådet hur dessutom möjlighet utt skärpuutskottsskrivningen genom utt unföru någru UV hur unförda motiveringar i detkommande regleringsbrevet -hoppas kun mun ju ulltid. HerrEKINGE (fp) kort genmäle: För utt undviku missförstånd vill jug upprepuvud jug sude. Någon ökning av antalet dänster till det direktaförmedlingsarbetet har vi inte fått . Jag kan i stort settinstämma med i hans bedömning i övrigt. De öronmärkta dänsternahar kommit, utvecklingen på det område han talade för har skett. Men för uttförtydligu mig ytterligure kun jug sägu utt i proportion till den utvecklingsom ägt mm på arbetsmarknaden har någon ökning i det direkta förmedlingsarbetetinte skett! Jug kun, herr talman, buru beklugu, utt vi inteheller i är kommer utt fä någon förstärkning i det direktu förmedlingsurbetet. Anslag till arbetsmarknad m. m. HerrERIKSSON i Bäckmora (c): Till inrikesutskottets betänkunde nr 3 finnsfogud reservutionen 20, som upptur de yrkunden som frumställts i motionen 588.I dennu motion hemställes om utt stutsbidrug må kunnu utgä till kommuner, som iform uv stutskommunulu beredskupsurbeten eller på unnut lämpligt sätt uppförlokuler för huntverks-, industri- och serviceföretug i syfte utt främju enutveckling uv lokul service sumt näringslivets tillväxt i kommunen, innebärundestörre vulmöjligheter och en rikure tillgång på urbetstillfällen. Dennu frågu och tunke är inte ny. funns i detregionulpolitisku stödet inslug uv dennu form och under 1960-tulet uppfördespå oliku plutser i lundet verkstudshus som beredskupsurbete eller på unnutlämpligt sätt under medverkun från statens sidu. Enligt gjordu undersökningurvisur erfurenheternu från dennu verksumhet på godu resultut, och därför menurvi motionärer, utt det föreligger sturku skäl utt genom en större insuts frånstutens sidu, frumför ullt genom urbetsmurknudsverket, öku dennu verksumhet. På mångu orter, frumför ullt i inlundskommunernu iNorriund, råder ju en näru nog permunent undersysselsättning trots ulluurbetsmurknudspolitisku insutser. Det finns därför uniedning undersöka vademöjlighet att skapa nyu urbetstillfällen som inte bara har kortsiktigaverkningar utan även ger urbete. Kommunerna är öppnu för vurie tänkburlösning, och en vidureutveckling uv de stödåtgärder i form uv stutskommunuluberedskupsurbeten som i huvudsuk är begränsude till företugsumhet för lokulservice vore utt stutsbidrug även kunde utgä till kommunen i form av sådanaberedskupsarbeten för uppförande av lokuler för hantverks-, industri- ochserviceföretag uv typen hantverkshus. Utskottsmujoriteten hur uvstyrkt en sädun lösning med dennågot underligu motiveringen utt det skulle bli en form uv regionulpolitisktstöd som skulle komma utt konkurreru med nu unvändu stödformer. Det är väl ändåutt dra litet felaktigu slutsatser. Såväl motionärer som reservunter ser de härföreslugnu insutsernu som en komplettering uv de stödåtgärder som förekommer.På mångu orter finns behov uv sådunu lokuler men de suknus i dug. På undruorter ur näringslivets lokulbestånd till viss del ålderstiget, och i mångu fulluppfyller det inte dugens kruv på sunitäru förhållunden och mlHöns utformning.Genom suneringur, omläggning uv trufikleder och utbyggnuder för nyu behovkommer mångu företugure utt Anslag till arbetsmarknad m. m. Jug vågur vittnu om, utt kommunernu hur ett betydunde intresse avatt i sin planering och serviceverksamhet bidra till en förbättring uv dessuförhållunden. Genom utt skupu ett differentierut näringsliv som dels ger ökudvulfrihet i sysselsättningen, dels ger en ökud service till kommuninvånurnutUlför mun orten en betydunde trivselfaktor. Allmänt sett bör det åtminstone ibegränsad omfattning Ugga inom kommunernas kompetensområde utt urbetu i ensådan rUctning. Utskottsmujoriteten unför vidure i sin motivering utt ettsådunt urrungemung som här föreslugits inte skulle fullu inom den kommunulukompetensen. Jag skall kanske inte tu upp det till diskussion, men om dylikuprojekt tangerar gränsen för det kommunala kompetensområdet kan ärenden av dennaturen prövas uv Kungl. Muj;t i vurje särskilt full. Med dessu ord ber jug utt få yrku bifull tillreservutionen 20 UV i Ärviku m. fl. HerrGERNANDT (c); Jug är ledsen över utt det jug hur utt sägaså här i slutet av debatten konimer att ta litet tid. Flera talare har sagt att vi behöver sättu till ulluklutur för utt hjälpu upp urbetsmurknudssituutionen och jug skull försöku bidramed min lilla klut. Den konjunkturutveckling som en del betruktur som blivundepositiv gunsku snurt, vågur inte jug betruktu som så positiv med hänsyn tillden sturka konkurrens från olika håll i omvärlden som vi kommer utt få kännupå. Konkurrensen kommer från två oliku håll. Dels är det från öster, Jupun,Kinu och undru länder, som hur mussproduktion uv billigu vuror, dels frånväster - Ameriku - som hur signulerut utt mun tänker försöku hållu murknudengenom nyu uniku produkter i kortu snubbu tillverkningsserier men mednyhetsvärde för världsmurknuden. På så vis kun mun konkurrera, kanskeparallellt också med massproduktion. En hel rad epokgörande uppfinnarinsatser lade grunden tillde nuvarunde svensku exportindustriernu. Men vissu indikutioner tyder på uttden funtusifullhet och skupurkruft som verkude numeru inte lämnurså väsentligu bidrug till den svensku industriutvecklingen. Sedan mångu årupplever vi tyvärr en minskning uv det årligu untulet putentunsökningur från iSverige bosuttu uppfinnure sumtidigt som untulet unsökningur från utländskuuppfinnure fortsätter utt stigu. har varit ett av de mestutpräglat uppfinnarproduktiva länderna i världen och har också stått högt ianseende för det, som uppfinningarna har givit ett uvsevärt bidragtill vår välståndsutveckling. Det är därför att betrakta som en larmsignal attvi nu har en negativ bytesbuluns i frågu om licenshundel. Vi betulur årligentill utlundet omkring 10 miHoner kronor mer i licensuvgifter än vi självu turin, och det innebär utt vi i viss' utsträckning tillverkur detuHer med dyrbururbetskruft och dessutom betulur licenskostnuder för utt få göru det. 1 samma mån som de produktiva insatserna på uppfinnursidunhur minskut hur även de lågförädlunde, truditionellt rävurubaserade exportföretagenkommit i ett allt sämre konkurrensläge.