prot · FV0979 · 1972-12-31 00:00:00 — Men det kan också hända att en socialpolitisk forskare ärdjupgående och klok nog alt förstå alt hela delta område och den problemaliksom trycker människorna där är en frukt av ell system, av en typ av planering,en typ av administration som man måsle gå tUl grunden med och förändra merdjupgående för att komma till rätta med de socialpolitiska problemen. Jagmisstänker att den forskaren, som det ser ut nu med de befogenheter och densammansättning med majoritet för statsbyråkralin och arbets-köparsidan somstyrelsen har, inte skulle bU särdeles väl mollagen. Det är nog den harmlösetillämpningsforskaren som skulle få applåderna i styrelsen. Slutligen, , hur kommer del sig atl man är sårädd för att släppa in forskarna i styrelsen? Vore det inte bätlre om representant fick avtåga ur sammanhanget och all eneller flera representanter för forskarna i stäUet fick träda in? inte ensocialdemokrat som tycka atl del vore litet bätlre? Eller är det sålångt gånget med socialdemokratin att den föredrar att ha representanter förarbetsköpareföreningen framför att ha representanter för de socialpolitiskaforskarna? Jag är inte alls som rädd för att forskarna skall bli bundna. De människor - tyvärr få - somär kunniga pä det här området inom den vetenskapliga väriden har visatsig vara mycket skickliga och kraftfulla personer, som har givit oss goda ochintressanta resultat, och på grundval av dessa har vi fått värderaom ståndpunkter som vi kanske trodde vara både riktiga och vettiga den gångenvi bestämde oss för dem. Jag ser därför med tillförsikt på utvecklingen ochhoppas att vi på det här området skall få resurser att utveckla en socialforskning, som det verkligen är atl vi får till stånd. Med anledning av den principiella fråga ibakgrunden som har dragits upp först i motionen frän kommunisterna,sedan i reservationerna och i debatten vill jag lägga ett par kompletterandesynpunkter till dem som på utskottels vägnar har anfört. Lät mig först erinra om att iökad omfattning har påböfial en utvidgning av vad vi kallar den tillämpadeforskningen och dess utnyttjande inom samhällsområde efter samhällsområde -allt i syfte alt underlätta för de myndigheter och organisationer som haransvaret för den löpande verksamheten att göra sitt jobb ännu bättre än dekunnat göra med de resurser de hiltills haft tillgängliga. Vi har det pånaturvårdens område, vi har det på trafiksäkerhetens område, vi har det påutbildningspolitikens område. På snarl sagt alla områden där samhället går inmed insatser har vi nu böfiat ge forskningen en möjlighet att stå i denverksamhetens direkta tjänst. Organisationsformerna när det gäller forskningsinsatsernahar varierat från område till område, delvis beroende på den speciella struktursom kan sägas råda inom de skilda områdena men delvis kanske också på att manvid bestämmandet av hur det skulle gått fill har handlat efter praktisklägenhet i varje särskilt fall. Den organisatoriska strukturen är därför någotoöverskådligt. På det område som diskuteras har de största insatsernaur forskningssynpunkt gjorts inom ramen för olika kommittéer, somunder årtiondena låtit göra undersökningar på arbetsmarknadspolitikens ochsocialpolitikens områden. bestämde man sig för att inrättaett särskilt inslitut för arbetsmarknadspolitiken, och har man funnit detlämpUgt att slå samman de tidigare resurserna för arbetsmarknadspolitiskforskning med de nytillkomna resurserna för socialpolitisk forskning och läggadem under samma huvudman, delvis därför att de problem som del kan bli aktuelltatt här ta itu med befinner sig i gränsområdena mellan socialpolitik ocharbetsmarknadspolitik. Att man då, som kommunisterna gör, just iden här frågan slår bakul är, herr talman, ganska överraskande. Mig veteriiglhar kommunisterna inte på något av de övriga områdena kommit meden principiell kritik av den art som i här för fram och somredovisats i reservationer och tidigare i motionen. Det är anmärkningsvärt här passar på tUlfället att misstänkliggöra de forskare som kommer attengageras för det är ett misstänkliggörande av dem som manmisstänkliggör de representanter för fallet som sitter i den nya styrelsen, attde inte skulle vara vidsynta nog, sedan man bestämt sig för inom vilketarbetsområde som undersökningarna bör göras, att låta de anställda forskarnaefter bästa förstånd utföra de undersökningar som skall göras. Men det kanske allra mest anmärkningsvärda ikommunisternas principiella kritik och resonemang är, som jag ser det, någotannat. I närmast lyriska ordalag talar man nämligen för en verksamhet somforskare skulle bedriva, en verksamhet som under århundraden har bedrivits ochfortfarande bedrivs vid våra universitet och högskolor. Vi har ett femtiotalprofessurer vid de samhällsvetenskapliga fakulteterna. De är tillsatta just föratt bedriva den typ av helt obunden kritisk forskning som i Malmöhär talar sig så varm för. Min enkla undran är då: Varför har inte dessa mångaforskare under årtiondenas lopp gjorl något av det som en grupp på treforskare vid ett särskilt inslitut skulle kunna utföra? Sedan undrar man vad det är för slags människor som skullesitta i styrelsen för del institut kommunisterna vill ha. De här"oberoende vetenskapsmännen" måtte tydligen vara några andra vetenskapsmänän de som sitter i fakulteterna, vilka är styrelser förde mångasanihällsforäkarna, och leder dessa forskares verksamhet. Vilka "lekmännen" är frågade jag vid en tidigaredebatt i , och jag fick ett utomordentligt märkligtsvar. Jag kan upprepa frågan nu till i : Vad är del för typav människor som skall representera det ni i reservationen kallar för lekmän? Jag tror atl det är av utomordentlig vikt attdet här institutet nu fär arbeta efter de intentioner som styrelsen har ochefter de riktlinjer den kommer att dra upp. Jag är övertygad om att dettainstitutet bör ge inte bara våra myndigheter utan också våra organisationeroch deltagarna i den fria debatten på arbetsmarknadens och socialpolilikensfäll underlag för ännu bättre insatser på dessa områden. HerrSVENSSON i (vpk): Det har gentemot en ensam visalsig nödvändigt alt skicka upp inte bara en utskottsrepresentant utan också enrepresentant för regeringen, och det tyder väl om något på att man i den härfrågan är en smula trängd och att det här ligger en hund begraven. Vårt parti har, , i många sammanhang kritiseratatt näringslivet - liktydigt med kapitalägarna i den verkliga terminologin -harförsökt tränga sig in vid universiteten och påverka forskningen där i enriktning som ni nu vill att forskningen vid del socialpolitiska institutet 79 skallpåverkas i, dvs. i riktning mot de s. k. avnämareintressena. haraldrig haft något emot att näfingslivet försöker tränga sig in j : 1972 Han har tvärtom offentligen sagt alt det är------ ;---- ; -- någotpositivt med della samarbete mellan universiteten och näringslivet, , ' ' dvs. Vi har alltid kritiserat detta, även om kanske * formfrågornai inte alltid står på ett sådant sätt att vår kritik kunnat framförasdär. Men är ju bara en mycket liten del av offentligheten iblandingen del av offentligheten alls. Det är ganska märkligt att verkUgen kan slåhär i kammaren och ha någon tilltro till den vidsynthet när det gällervetenskaplig forskning som skulle visas av representanter som företräder ettklart arbetsköparintresse och ett klart intresse från etablerade politiskagmpperingar. Liksom har väl vi kommunister varit mycket kritisktinställda gentemot den traditionella formen av vetenskaplig forskning somsedan gammalt bedrivits vid universiteten. Men den relativa distans som dessainstitutioner ändå intar gentemot statsapparatens politiska moment ochgentemot kapitalet har skapat en atmosfär där en friare forskning är meramöjlig än om man har den typ av styrning som är förutsedd för det härinstitutet. Följden av delta - och det är anmärkningsvärt alt herrMoberg tydligen inte alls har tagit del av det och känt till del - har blivilatt speciellt inom det socialpolitiska området och inom det allmäntsamhälleliga området har en rad kritiska forskningsuppgifter sett dagens ljusoch publicerats i form av licentiatavhandlingar och uppsatser. En av dem, somför sedan publicerades offentligen, var en vidareutveckling av envetenskaplig uppsats och berörde just området i . I uppsatsendrogs principiella slutsatser rörande , och området utsattes för enprincipiell analys. Jag syftar på och omdebatteradearbete, som verkligen satte diskussionen av de här frågorna på sin spets ochvar ett sådant kritiskt inlägg som det - med tanke på de reaktioner som deetablerade intressena, inte minst inom eget parti, mötte det härarbetet med kommer att vara mycket svårt all få rum för i elt institut medden typ av styrning som förekommer här. Vad är det för underligt?Herr i har just upplyst mig om alt som alternativrepresentation till denna majorilet av arbetsköpare och statsbyråkrater kundeman ha en majoritetsrepresentalion av forskare, löntagare och representanterför exempelvis de vårdbehövandes organisationer, de som är mer eller mindredrabbade av dessa olika former av - om vi skall använda den officiellaterminologin - hjälp som samhället påbördardem därför att samhället icke kanlösa deras försörjningsproblem på ett annal, för dem värdigare och vettigaresätt. För det första missförstod uppenbarligen herrSvensson i vad jag sade på den första punkten. Jag sade att det var anmärkningsvärt att kommunisterna när del gäller tilläm- 123 Nr 79 pad forskni:ng mig veterligen nuför första gången framför en principiellt Tisdagenden grundad kritik mot att en sådan forskning skulle kunna tillföra 16 mai1972 verksamheten något värdefullt. Ni har mig veterligen inte framfört principiell kritik när del gällt de utvidgningar av den tillämpadeforskningen som skett över praktiskt taget hela det samhälleliga området ' * under 1960-talel, Del gällde ingalunda det tog upp, nämligenden speciella frågan om näringslivet och universitetsinstitutio-nema. För det andra noterar jag än en gång, herr talman, allherr fortsätter sina oförskämdheter och insinuationer motarbetsmarknadsparternas representanter och de berörda styrelsernasrepresentanter i detta forskningsinstituts styrelse, Hans bedömning av LO:s,TCO:s, , och arbetsmarknadsstyrelsensrepresentanler är verkligen avslöjande för den inställning som uppenbarligen hans parti företräder visavi dessa grundläggande ochväsentliga organisationer i vår demokrati. För det tredje förstår jag inte riktigt innebörden i herrSvenssons påpekande att det nu glädjande nog - den meningen delar jag - harpåbörjats elt arbete vid universitetens institutioner, där man uppmärksammarrådande! sociala problem och utvecklingstendenser. Det är väl i och för sigglädjande att de fria institutionerna nu i ökad omfattning i sin forskningengagerar sig i problem som är aktuella i den politiska debatten. Men del harju ingenting med den principiella frågan atl göra, huruvida ett institut av dentyp som nu skall besluta om kan tillföra den deba|tten respektive denaktiva verksamheten nägot nytt eller inte. i (vpk): Herr talman!I Del är ganska märkligl, , alt manblir beskylld för att 'insinuera mol en person eller en representant, när manpåpekar att vederbörande representerar en väl avgränsad och identifierbarintressegrupp i samhället. För övrigt har jag inle alls kritiserat löntagarorganisationernasrepresentation. Jag har inte sagt någonting alls om den. Vad jag kritiserat ärmajoritetsförhållandena i styrelsen och framför allt det markanta inslaget avarbetsköparrepresenlanter, vilka är lika många som löntagai-organisatlönernasrepresentanter. Och nog är det ändå bra naivt, , att vi skallbehöva slå här och beskylla varandra för insinuationer, därför alt någon uppfattningen atl ell visst bestämt ekonomiskt intresse är företrätt via enviss organisation, t. ex. . Arbetsgivareföreningensrepresentanler är väl inte så himmelskt vidsynta och svävar väl inte så högtöver alla sociala och maklpoliliska realiteter atl tror alt derepresenterar den fullständiga objektiviteten. I sä fall har nogmissuppfattat marxismen, inte bara på denna punkt. Sedan harvi konimunister aldrig kritiserat lillämpningsforskningen Vad vi är rädda för är just den typ av tUlämpningsforskning som medolika administrativa åtgärder av den typ som del här är fråga om knytsupp till atl passa in i det mönster som det etablerade samhällets 124 institutioner och kapitalägarna idetta samhälle önskar skall förbli på sade själv att den tillämpade forskningen idetta fall skall hjälpa vederbörande etablerade institutioner att göra sittjobb. Men tänk om en sådan forskare skulle komma fram till all hela principen ochhela underlaget för hans jobb är tvivelaktigt, skulle han då få lov attframföra den åsikten? Och skulle ni då bli lika glada? Jag betvivlar det, medden sammansättning som styrelsen kommer att få. Sedan var det själv som nämnde att den tillämpadeforskningen i detta fall skulle ha anknytning direkt till de etableradeintressena och institutionerna och till deras politik. skall tänkapå vad han säger, så att han inte oförhappandes råkar säga vad han egentligentänker. Först en upplysning. De många arbetsköparna,som i talar om, är följande: en representant förArbetsgivareföreningen, en för och en för Landstingsförbundet.Vid sidan av dem finns i styrelsen en representant för Landsorga-nistionen, enför TCO och en för . Dessutom sitter i styrelsen representanter förarbetsmarknadsstyrelsen, , ochkonjunktufinstitulet. Därtill är föreståndaren för institutet ledamot avstyrelsen. Del är delta av i så misstänkta ledningsorgansom kommer att undertrycka alla rapporter som från dessa organisationerssynpunkter kan uppfattas som farliga och förkastliga! Slutligen noterar jag, herr talman, att isitt senaste inlägg bekräftade atl kommunisterna på denna punktintar en annan ståndpunkt än partiet gjorl och gör när det gäller tillämpadforskning inom andra områden. Och det är i sig ganska anmärkningsvärt. i (vpk): Vi intar inte alls någon annorlunda hållningmol den tillämpade forskningen i sig, utan vad det här är fråga om är enforskning som är dels tillämpningsinriktad, dels styrd tillämpningsforskning -styrd på det sätt som bestämda ekonomiska minoritetsgrupper och byråkratiskagrupper i detta samhäUe vill ha den styrd. Det är det vi fruktar, del är det viär rädda för och det är där vi ser en tydlig strävan i det faktum attverksamheten vid detta institut är upplagd efter andra principer än denforskning som har producerat de verkligt produktiva, djupgående ochkritiska analyserna av den socialpolitiska problematiken i detta land iden senkapitalistiska eran. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den somvill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 25 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller utbUdningsulskoltelshemställan i betänkandetnr 25 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somviU att kammaren bifaUer hemställan i betänkandetnr 25 punkten 3 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Malmöbegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller ulbildningsutskotletshemställan i betänkandetnr 25 punkten 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 8 och 9 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 14 Föredrogs ulbildningsutskottels belänkande nr 26 ianledning av motioner angående tillhandahållandet av läromedel åt elever i gmndskolan. Utskottets hemställan bifölls. § 15 Skydd mot luftföroreningar Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 27 i anledning av motioner om skydd mot luftföroreningar. dels motionen 1972:555 av m. fl. dels molionen1972:743 av m. fl. (fp) vari hemställts I. att hos Kungl. Maj:l begärde a) att ensänkning av högsta tillåtna halten av blyföreningar i bilbränsle från /liter till /liter genomfördes , b) att utredningen om miljövårdens ekonomi även skulle undersöka möjligheterna atl utnyttja ekonomiska styrmedel inom brän.slesektorn, t. ex. sänkt gasolskatl i syfte all stimulera gasdrift av bilar, avgifter baserade på halten av bly och andra farliga tillsatsämnen i motorbränslen, avgifter på motorfordon som inte uppfyllde normer för avgasrening, c) atl utvecklingsarbetet på nya motortyper, t. ex. elmotorer och hybridmotorer, intensifierades, d) all ytterligare åtgärder vidtogs i syfte att stimulera en trafikplanering som tog större hänsyn lill miljörisker i form av avgasutsläpp m. m., att gav Kungl. Maj:t till känna vad som imotionen anförts rörande regler för begränsning av avgasutsläpp från motorfordon. 1. lämnademotionen 1972:555 utan åtgärd, 2. läm nademotionen 1972:743 utan åtgärd. Reservation hade avgivils av fruAnér (fp) och (), som ansett alt utskottet under 2 borthemställa, all i anledning avmotionen 1972:743 som sin mening gav Kungl. M£j:l lill känna vad reservanternaanfört beträffande utvecklingsarbetet på nya motortyper, trafikplaneringensamt tidsplanen för begränsningen av avgasutsläpp från motorfordon. HerrSTRÖMBERG (fp): I reservationen finns tre delyrkanden. Dehandlar om utveckling av nya motortyper, om trafikplanering och om begränsningav avgasutsläpp från motorfordon m, m. Men vi kan sammanfatta alla treyrkandena under en enda rubrik: kamp mot luflgifter. har precis som förra åretredovisat de åtgärder som är beslutade eller planerade, men vi reservanter ärinle nöjda. Vi kritiserar inte de vidtagna eller planerade åtgärderna, vikritiserar handlingstakten. Enligt vår uppfattning finns sakhga skäl förriksdagen all säga ifr-ån att kampen mot luflgifter måste intensifieras,breddas och vitaliseras. Halten av bilavgaser i svenska städer, främststorstäderna, ligger över både amerikanska och sovjetiska gränsvärden. Vi måsleockså räkna med en fortsatt stark utveckling av bilbeståndet i tätorterna, 1den statliga avgasgruppens slutbetänkande antas att avökningen av bilbeslåndel i troligen kommer att ske i detre storstadsregionerna. Allt talar för all kampen mol luftgifterna måsleintensifieras, Inga vägar får lämnas oprövade, alla förslag bör undersökas. Motionen 743 och reservationen visar på några sätt att pårelativt kort sikt angripa luftgifterna, I längre perspektiv finns andralösningar. Så kan t, ex, i framlida bostadsbebyggelse till en viss delavgasproblemen byggas bort, mendet är knappast möjligt i nuvarande stadskärnor. Del utvecklings- och forskningsarbete som förekommer ivårt land den fråga om nya motortyper, t, ex, elmotorer ellerhybridmotorer, är ganska j j: 29-72 splittrat.Sedan nu beslut fattals om att avveckla , som--------- a. konstruktion av en eldriven distributionsbU, sker statliga 'ydd motluftför- insalser främst i form av krediter från Invesleringsbanken, vissa lån och "' bidrag från styrelsen för teknisk utveckling och genom atl förenade fabriksverken ärdelägare i . I flera andra länder pågår omfattande forsknings- ochutvecklingsarbete inom detta område. a. finns ett stort antal elbilar ochgasbilar i drift. Det är angelägel att vi i verkligen hänger med iutvecklingen. Varför kan man ha el- eller gasbilar i , , ,och , men inte i ? Luftföroreningarna är lika stora i ,angelägenhetsgraden lika hög. Det som saknas är samhällets stöd och aktivamedverkan. Vi har i fått maximiregler för avgasutsläppfrån bilar. Nya skärpta regler kommer, enligt förslag, fr. o. m. har upprepade gånger krävt ettsnabbare införande av nya normer. ambitionsnivå ligger här högreän andra partiers. I införs nya normer tidigare än hos oss. Del kan inlevara rimligt alt skall införa de amerikanska avgasreglerna senare änUSA. Varför skall vi släpa efter? Luften är lika giftig i ochGöteborg som i storstäderna i . Till de amerikanska reglerna anpassar sig juinte bara hela den amerikanska bUinduslrin. är en så viktig exportmarknadatl de normer som gäller där praktiskt taget helt styr bilindustrin i de flestaländer. De bilfabrikanter som vill sälja i har inget val. De måsle anpassasig efter . Varför kan vi inte införa dessa bestämmelser i ?Varför kan en bilproducent inte koncentrera sina ansträngningar på att lösaavgasproblemen även för de bilar som ej skall säljas i ? 1 har bilindustrin begärt dispens från de regler som skallgälla. President har avslagit denna ansökan. Varför kan vi iSverige inte uppträda Uka bestämt mol de ekonomiska intressena som man gör iUSA? 1 bilavgaserna ingår kväveoxider. Enbart i släpperbilarna ut ca . Nya normer behövs! Det finns också en annan väg att främst i storstädernabekämpa luftgifterna. Bättre trafikplanering skulle hjälpa avsevärt. Där finnsen möjlighet att ofla med enkla medel göra betydande insatser. Kamp mot luftgifter är en angelägen miljöfråga.Luftföroreningarna är redan så allvarliga att vi inle kan sitta med armarna ikors och vänta på utredningar. Situationen främst i storstäderna - motiverarsnabba åtgärder. Herrtalman, jag yrkar bifall till reservationen. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 5 protokoU 1972. Såsom ordförande i hade jag anledning alt ägna mig åtden problematik som aktualiserades av och några av hennespartivänner vid vårriksdagens böfian i motionen 555. Jag har begärt ordet för att göra några allmännareflexioner om denna för miljön utan tvivel väsentUga frågeställning och om dekostnader vi rör oss med då vi talar om en begränsning av utsläpp avsvaveldioxid i rökgaser, dvs. i realiteten en rening eller avsvavling avrökgaserna. Det ter sig naturligt atl använda det konkreta och aktuellaexemplet från som utgångspunkt. träffades en överenskommelsemellan staden , i och svenska staten, enligtvilken åtog sig att uppföra etl kraftvärmeverk för att samordnaenergiförsörjningen. och staten hade givelvis storl intresse avett sådant avtal med hänsyn till det stora lasarettet respektive detexpanderande . Enligt avtalet med senare tillägg skulle kraftvärmeverketvara i funktion .