prot · FV09113 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . § 2 Ang. preliminärskatteuttaget Herr finansministern erhöUordet för att besvara i (fp) i kammarens protokoU för den 17oktober intagna fråga, nr 227, och anförde: i har frägat om jag vUlklargöra de närmare omständigheterna bakom uppgifterna om att ett kraftigtöveruttag av preliminär skatt skulle ha skett för och bett migredovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förhindra ett upprepande avfelaktiga preliminärskatteuttag för . KäUskattetabellerna är utformade sä att ettvisst överuttag av prehminär skatt uppkommer. Genom skattereform, somtUlämpades första gången pä inkomst, har detta förhåUandeaccentuerats. Jag har närmare berört dessa frågor i propositionen 15 s. 50.Riksskatteverket har utformat skattetabeller så att överuttaget avpreliminär skatt minskar. Hert i (fp): Jag ber att få tacka finansministern försvaret. Det är glädjande att man har uppmärksammat den här saken och försökerfä en bättre tingens ordning beträffande de skattetabeller som skall gälla för1973. gav finansministern delvis svar på den härfrågan. Han antydde att fyUnadsbetalningarna, som skaU ske före ,skuUe vara så betydande att de har påverkat resultatet av överuttaget genom attdet blir väldigt stor återbäring på dem. undrar jag om dessa inbetalningarkan betyda så förfärligt mycket. Det är ju dock vissa restriktioner så att folkinte kan utnyttja dem och förtjäna stora räntepengar på dem. Vad som är beklagligt med det här överuttaget är ju attunder 1971 har man hållit inne pengar som allmänheten kunde ha använt för inköpi rätt stor utsträckning, som handeln faktiskt skulle ha behövt för att fähjulen att rulla litet bättre. Vi kan ocksä befara att resultatet blir detsamma1972. kan naturligtvis ingen lastas för detta. Jag är fulltpå det klara med att det här icke på något vis är styrt eller medvetetgenomfört, utan det är en sädan sinkadus som inträffar utan att nägon kanförutse det. Därför är det glädjande att finansministern har uppmärksammatsaken sä att man inte får ett upprepande . I någon mån lär man välalltid få ett upprepande,det kan man väl inte undgå. Ätt människor nu får ut sina innehållna skattepengar straxföre jul kommer givetvis att påverka handeln och prisbildningen. Det är ett ochett halvt års pengar som har legat inne och som naturligtvis är mindre värdanär skattebetalarna får tillbaka dem. Men ingen kan som sagt lastas för detta,och det är som jag sade glädjande att man har uppmärksammat saken ochförsöker rätta till den för . Det är faktiskt inte ett och ett halvt årspengar som har legat inne utan det är väl egentligen åtta månaders pengar. Jagblev själv mycket förbluffad när rUcsskatteverket meddelade vad de härfyUnads-inbetalningarna har spelat för roll. De fyUnadsbetalningar som gjordesi aprU månad ligger pä nära 2 miljarder. Om jag exkluderar dem, äröveruttaget inskränkt till 400 miljoner. Det är ungefär så pass nära man kankomma det definitiva skatteuttaget. Dessa fyUnadsbetalningar har naturligtvis ibland varit ihög grad befogade för att man skaU slippa kvarskatten, men vi har en känsla avatt ibland gör man dem helt enkelt med hänsyn tUl de förmänliga räntevillkoren.Där ligger alltså den enkla förklaringen till den här stora skillnaden mellanvad som kaUas ö-skatt och kvarskatt. i (fp); Det är väl ändå inte riktigt, som herrfinansministern säger, att det rör sig . Man tar ju inprehminärskatt frän de skattskyldiga . Inkomstdeklarationenlämnas in först , och utjämningen sker i slutet på 1972. Om man utgår frånden genomsnittliga tidpunkten för inbetalningarna för ochräknar fram till dess att utbetalningen sker, rör det sig faktiskt om ett ochett halvt är. För inbetalningarna blir tiden inte fullt ettår. Jag vidhåller att fyUnadsinbetalningarna görsden sista . Om de går upp till ett belopp av nära 2 miljarder, är detingen större skillnad meUan vad som i traditionell mening är kvarskatt och överskjutandeskatt. Hert i (fp); Men det framgår väl inte omfyUnadsinbetalningarna är föranledda av felaktigheter i skattetabellerna.Enligt svaret skall ju ocksä dessa rättas till. Fyllnadsinbetalningarna görsväl huvudsakligast av folk som har betalat in för litet preliminärskatt, ochdet är inte dem som finansministern syftar pä. Vi kan inte fortsätta att tjata om detta. Fyllnadsbetalningarnaär, som i säger, ett uttryck för attfolk i viss utsträckning har betalat in för litet - jag hoppas att sä är falleti den största utsträckningen. Man kan därför inte göra gällande att statentvängsinnehållit pengar eller tagit dem ur den privata konsumtionen. Tvärtom de skattskyldiga har ju betalat in mindre än de i själva verket skulle göra ochhar rättat till detta genom fyllnadsinbetalningen. Därför härrör sigindragningen i konsumtionen till av 1972. Överläggningen var härmed slutad. Ang.följderna av att arbetsgivare inte redovisar innehållen källskatt §3 Ang. följderna av att arbetsgivare inte redovisar innehållen källskatt Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den Inovember intagna fråga, nr 285, och anförde: har frågat mig när jag ämnarsöka sätta stopp för nu rådande förhällande att arbetstagare, genom attarbetsgivare endast delredovisar innehållen käUskatt, tvingas erlägga sammaskattebelopp två gånger. Det torde vara bekant för att kontrollen överarbetsgivarens uppbörd har skärpts med ingången av detta är. Arbetsgivareskall nämligen numera vid varje uppbördstermin lämna en särskild uppgift omstorleken av innehållen källskatt, som han är skyldig att inbetala. Det ärdärigenom möjligt att på ett tidigt stadium upptäcka betalningsförsum-.melse.Den som inte lämnar sådan uppgift eller lämnar felaktig uppgift kan dömas tillfängelse i högst . Maximistraffet för underlåtenhet att erläggainnehållen källskatt har höjts till . Vidare kan jag nämna att den organisation som avsercentral tillsyn av arbetsgivarkontroUen har förstärkts. Därigenom kanrUcsskatteverket bättre övervaka att de lokala skattemyndigheternakontinuerligt reviderar lönebokföringen särskUt hos sådana arbetsgivare somvisat försummelse i uppbördsavseende eller kan antas vara på obestånd. Slutligen vill jag hänvisa till mitt svar pä en enkelfråga av . Jag erinrade dä om att alla som fårdebetsedel pä slutlig skatt fär en upplysningsbroschyr, där bl. a.finns en direkt uppmaning att genom avlöningskvitton eller annan uppgiftkontrollera att erlagd preliminär skatt tillgodoräknats på slut-skattesedeln.En sädan kontroll förhindrar att arbetstagaren måste erlägga skatten tvågånger. Hert (): Anledningen till att jag har ställt min enklafråga till finansministern är att jag känner mig djupt upprörd över attmänniskor kan tvingas betala samma skatt tvä gånger, särskilt som det drabbarpersoner som har ett hårt skattetryck. Vi har ju inte i vårt land lUcaskattetryck för anställda och andra och man missbrukar våra skattelagar ganskabrutalt. Jag tycker att det är angeläget att försöka sätta stopp för detta. Detär dessutom en form av skatteflykt som är särskUt diskrimine- Ang.följderna av att arbetsgivare inte redovisar innehållen källskatt rande,eftersom man flyktar bort med andras skattepengar. säger finansministern att kontrollen har förbättratsoch det är väl rUctigt. Men jag tror ändå inte att nätet är tillräckligtfinmaskigt, eftersom en arbetsgivare som drar ett skattebelopp och redovisarett annat till myndigheterna naturligtvis endast uppger det som han harinbetalt. Det är riktigt att finansministern och jag harsprakats vid om detta. Jag tycker att man har gjort för litet för att upplysaarbetstagarna om de risker som källskatten innebär i detta avseende. Jag minnsatt jag förra gången föreslog att man skulle hjälpa de anställda arbetstagarnagenom att när man skickar ut den preliminära skattsedeln bifoga en anvisningsom verkligen uppmärksammas, t. ex. ett kuvert med följande text: eralönekvitton här och kontrollera när ni får den slutliga skattsedeln att summanav erlagd prehminär skatt stämmer med kvittona. Jag tycker att det är det minsta man skulle kunna göra föratt hjälpa arbetstagarna i det här läget. Och jag skuUe vilja frågafinansministern, om han tycker att det är ett bra skattesystem som rymmer dessarisker för de anställda, ty det gör det faktiskt, och om man har gjorttiUräckligt för att informera om riskerna. Finansministern hänvisar tiU den broschyr som skickas ut,en tätskriven folder med massor av uppgifter, där dessa risker på intet sättframhävs eller ens omtalas med spärrad stil. Jag hävdar fortfarande, herrfinansmuiister, att man har gjort alltför htet för att hjälpa arbetstagarna tiUrätta. Jag vUl gärna tillägga att de flesta arbetsgivare givetvisär hederliga och gör ett bra jobb som uppbördsmän för staten. Det kan ocksåsägas att det är fel att dra upp en sådan här sak, eftersom det kan ge tips åtmindre hederliga arbetsgivare, men det är vår uppgift att försöka komma åt demissförhållanden som råder. Och här är ett missförhållande, herr finansminister. Vi är självfallet alla upprörda över att detfinns människor som tar andra människors pengar och använder för egen räkning.Därför har vi kompletterat lagstiftningen med straffbestämmelser av dennaturen att t. o. m. fängelsestraff kan utdömas. Det är ju stöld det är frågaom. Men detta har väl inget med skattesystemet att göra. Man må konstrueravilket skattesystem som helst, sä finns det ju tyvärr en del ohederliga människor,och det kommer vi alltid att fä leva med. Vi kan skärpa kontrollen. Vi kan införa straffsanktionerför att reducera det här problemet sä långt det går, men själva skattesystemetär en sak för sig och att människor har en benägenhet att vara ohederliga är ensak för sig. Vi har talat om det här tidigare, och dä att man till varje skattebetalare eller i varje fall tilllöntagarna skulle sända ut ett specieUt kuvert, där vederbörande skuUe förvarasina avlönmgskvitton. Jag tror att ett sådant kuvert åker i papperskorgen lUcalätt som en annan anvisning. Jag vUl minnas att jag svarade vid det tillfälletatt oavsett om man lägger kvittona i ett kuvert, i en påse eller i en låda, såberor det på den enskilde om han är så noggrann att han sparar sinaavlöningskvitton och kankontrollera de prelimära skatteavdragen. I den fyrsidiga broschyr som ges ut frän riksskatteverketfinns det särskilda anmaningar om att kontroUera skatten, och det sägs ifrånatt de som betalar A-skatt, dvs. vanliga löntagare, i regel haravlöningskvitton eUer andra uppgifter om skatteavdragen och att de börkontrollera dessa uppgifter mot slutskattesedeln. Den uppmaningen finns t. o.m. pä första sidan, i de första sex raderna. Även om anser attfolk har svårt för att läsa sådana här instruktioner, sä brukar nog ändå deflesta orka med första sidan, åtminstone de sex första raderna. Jag tror inte att man kan komma det här problemet närmareän vi har gjort. Hert (): Jag tror inte att människorna har svårt föratt läsa, men finansministern tror att de har svårt för att spara kvitton i ettkuvert. Jag anser för min del att det skuUe göra stor skUlnad, om var och enhade ett kuvert att lägga sina kvitton i. hamnar de kanske i papperskorgeneller någon annanstans där det inte går att hitta dem. Det skulle vara intressant att fråga finansministern omhan har nägon uppfattning om hur många som verkligen gör den kontroU broschyrenmanar till. Jag uppskattar det till en å tvä procent av svenska folket. Jag harfaktiskt varit intresserad av det här och frågat rätt många människor som jagkommit i kontakt med. har jag fått till svar att man inte görnågon sådan kontroll. Jag misstänker att om man frågade kammarens 350ledamöter, så skulle flertalet säga att de inte gör den kontrollen. Det är päsätt och vis aUvarligt. Med den handlingskraft frän finansministerns sida, somär så väl dokumenterad, skulle det inte vara svårt och inte heUer innebäranågra större utgifter - att hjälpa löntagarna med en sådan här sak. 1 finns ett annat system, där varje anställd haren s. k. motbok med arbetsgivaren. Arbetsgivaren skall alltså betala in skattepengarnaoch får ett kvitto att sätta i den anstäUdes bok så att den anställde alltidkan kontrollera att pengarna gått dit de skall. Det är ett omständligt systemnaturligtvis, men å andra sidan är rättvisan värd sitt pris. Det minsta mankunde göra vore att bättre informera den anställde arbetstagaren gärnagenom det system jag har föreslagit. Ang. följderna av att arbetsgivare inte redovisarinnehållen källskatt Jag kan inte på rak arm säga hur mänga somkontrollerar sina lönebesked. Jag tror att det delvis kan vara beroende påvilken anställning man har. Riksdagsmännen kan nog lita på att de avdrag somgörs är korrekta. Folk som är anställda i statsverket och kommunala förvaltningaroch pä sådana arbetsplatser som har reguljär och ordnings-full admmistrationbör också kunna lita på avdragen. Däremot är det en mindre grupp som byterarbetsgivare ofta, och för dem kan de här svårigheterna uppstå. Och demänniskor som har en sädan anställning bör naturligtvis i sitt eget intressesvara för den här kontrollen. Jag tror inte att man kan göra något mer än att fästamänniskornas uppmärksamhet på detta förhållande, såsom hargjort. Ang. bestämmelserna och anvisningarna rörandereklamskatten Om sedanhert - det är tredje gängen han interpellerar i den här frågan ochjag för den här diskussionen en gång , och problemet blir uppmärksammati tidningarna, skulle jag kunna tänka mig att ocksä det hjälper tUl med denallmänna upplysningen. Hert (): Bara för att det inte skall bli någotmissförstånd vUl jag understryka att jag naturligtvis inte misstänker att detskulle bli fel pä de skatteavdrag som sker pä riksdagsarvodena. Det gör jagsjälvfallet inte, men det finns faktiskt riksdagsmän som ocksä har andraarbeten av olika slag. Dessutom kan det, herr finansminister, bh fel av rentmisstag. Även hos kommunala och statliga myndigheter och hos andra myckethederliga arbetsgivare kan det naturligtvis bli fel, sä att man tillgodoräknasför litet avdrag för skatt. Enkontroll skuUe således inte heller härvidlag vara helt onödig. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. bestämmelserna och anvisningarna rörandereklamskatten Herr finansministern erhöllordet för att besvara i (fp) i kammarens protokoll för den 1november intagna fråga, nr 290, och anförde: i har frågat mig om jaganser att bestämmelserna och anvisningarna rörande reklamskatten uppfyllerrimliga krav på enkelhet och klarhet. Reklamskatten trädde i kraft . Det ärofrånkomligt att en ny skatteförfattning orsakar viss tvekan vid tillämpningeninnan de skattskyldiga blivit vana vid skatten och innan beskattningsmyndigheternakommit med de anvisningar och uttalanden i övrigt som behövs. Huruvidareklamskatten generellt eUer på enstaka områden orsakar större svårigheter änsom normalt är fallet när en ny skatt introduceras kan inte bedömas med någonstörte säkerhet efter en veckas tiUämpning. Ytterligare erfarenheter fråntillämpningen bör avvaktas. Hert LARSSONi (fp); Jag ber att få tacka finansministern försvaret. Finansministern säger där att det blir "viss tvekan vidtillämpningen innan de skattskyldiga blivit vana vid skatten". Om man nu skall tro vad som står i dagspressen finns dennatvekan inte bara hos de skattskyldiga utan ocksä hos myndigheterna. Man harfått läsa att generaltullstyrelsen och haft olUca uppfattningarom huruvida skatt skall uttas i ett särskilt fall eller inte, men jag vet inteom det är riktigt. Det har lUcaså framgått att det varit litet svårt att få tagi de blanketter som skall fyUas i för att man skall erhålla de skriftligaförhandsbesked som finns om den här skatten. Man får hoppas att de nu harkommit fram. Det lär vara obestridligt att bestämmelserna ärsvårbegripliga och att tillämpningen av en ny skatt är svår från början, menden här skatten är sädan att t. o. m. experterna tycks gä bet när det gäUer atttillämpa den. Därför ställer man sig frågan; Har anvisningarna haft denenkelheten att de kunnat klargöra för de skattskyldiga hur skatten skall tasut? Man får också räkna med att det kommer konkurrens med ibilden och att olika företag kan göra olUca bedömningar. Låt oss säga att tvåtryckeriföretag får en bestäUning: det ena bedömmer att det skall tas ut skattoch det andra att det inte skall tas ut skatt. Dä skiljer det i varje fall tioprocent pä offerten; risken är att den som kanske är litet mer lättsinnig färordern - och det är inte meningen! Jag tror att det är nödvändigt att just småföretagen - somdet i regel gäller och som naturligtvis har svårast att avsätta specieUapersoner för att tolka de här bestämmelserna - fär tillgång till sådanabestämmelser och anvisningar som är lättfattliga. Man måste se till att bevakaden här frågan och ta itu med den om det blir mycket snedvridningar. Jag hoppasatt finansministern är villig att göra detta, och vi fär väl avvakta och se vadsom händer . Ang.utbetalningen av årets överskjutande skatt Jag utgår frän att det är en artikel i en avStockholms kvällstidningar som har föranlett i att stäUa sinfråga. När jag läste den artikeln tyckte jag nog att den inte var så informativsom man kunde ha anledning att begära. har givit utmeddelanden om hur bestämmelserna om reklamskatten skall tolkas. Vad man iartikeln hade fastnat på var en mindre detalj i fråga om reklamskatten. Jagutgår frän att den detaljen kommer att upp, såvida den inte redan äruppklarad. Hert i (fp): Jag är klart medveten om att man inte skalllägga alltför stor vikt vid detaljer även om de kanske fär stora rubriker itidningarna. Uppenbart är emellertid att man nog får hälla ett öga på att manfår in den skatt som är beslutad och att man måste se till att mindre företagfär anvisningar som inte kan misstolkas. Det vore väldigt otäckt om den härskatten skulle kunna användas i konkurrenssyfte. Det är närmast den saken som jag har följt upp - det varalltså inte, som finansministern trodde, rubrikerna i en kvällstidning somföranledde min fråga. Dessa bestämmelser och anvisningar är av särskild vUctför den mindre företagsamheten. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. utbetalningen av årets överskjutande skatt Herr finansministern erhöllordet för att besvara i (m) i kammarens protokoU för den2 november intagna fråga, nr 295, och anförde: Ang. utbetalningen av årets överskjutande skatt i har frågat om jag ärvillig att tidigarelägga utbetalningen av årets överskjutande skatt för attdärmed förbättra konsumenternas nuvarande svaga köpkraft. Överskjutande skatt betalas normalt ut genomåterbetalningskort som är en del av debetsedeln på slutlig skatt. Debetsedelnsänds ut så fort detta är möjligt med hänsyn till de tekniska, administrativaoch personella förutsättningarna. Det är därför inte möjligt att tidigareläggabetalningen av överskjutande skatt. i (m); Jag ber att få tacka finansministern för attjag har fått svar på frågan. Anledningen till att jag ställde den är den svagakonsumtionskraften hos enskilda människor. Den har tydligt visatsig i omsättningsminskning i detaljhandeln, alldeles särkilt markant under densenaste tiden i specialvarubranscherna. från den synpunkten skulle detvara ytterligt stimulerande om den överskjutande skatten kunde betalas ut såtidigt som möjligt. Jag har därför bett finansministern hjälpa till med det. Som framhållits i en debatt har för mycketpengar tagits ut i preliminär skatt. Jag ansluter mig inte till iUmeå uppfattning att finansministern är alldeles oskyldig till detta. Jagriktade en interpellation till finansministern som han besvarade den30 . 1 interpellationen påpekade jag att skatteuttaget var för stort,och finansministern erkände detta. I debatten uppgav jag att den överuttagnaskatten skulle uppgå tiU ; det har visat sig attden blir . I svaret till i envisas finansministernmed att tala om skattemassan, men det kan man inte göra. Jag menar att detfinns all anledning för statsmakterna att se till att pengarna så fort sommöjligt kommer tillbaka tUl konsumenterna så att de kan disponera dem. Ettpåskyndande borde vara möjligt. Vissa administrativa åtgärder skulle kunnavidtas lör att dela ut skattsedlarna så fort som möjligt. 1 och med att de ärutdelade kan människorna också hämta sina pengar. Det händer att utdelningen ionödan fördröjs, och därför anser jag att det är angeliiget att frågan blirpåtalad, så att vi kanske fär ut slutskattsedlarna något tidigare. Ätt man skulle fördröjautsändandet i onödan tror jag inte på. I den takt som administrationenskapacitet medger kommer slutskattesedlarna att distribueras. Det finns ingensom har nägon anledning att långhala det här arbetet. Vi får sedlarna så fortsom det är praktiskt möjligt. HertMAGNUSSON i (m): Det är möjligt att finansministern har rättpå den här punkten. Det har emellertid sagts mig att inom vissa områdenbehåller man skattsedlarna för granskning, när de överskrider ett visst,fastställt minimibelopp;det lär vara . Man vill nämligen kontrollera att det inteföreligger något stansningsfel. Det finns väl ingen generell bestämmelse om attnågonting sådant skall förekomma i hela landet, men det har aUtså sagts mig i vissa områden, bl. a. här i , i stor utsträckning behållersedlarna för granskning och på det viset förhindrar utbetalningen av de härbeloppen. Jag menar att i dagens läge, når det är angeläget attpengarna så fort som möjligt kommer ut, bör också myndigheterna försökamedverka till det och inte i onödan förhindra utbetalning. Om befrielse från mervärdeskatt för vissa periodiskapublikationer Överläggningen var härmed slutad. § 6 Om befrielse frän mervärdeskatt för vissa periodiskapublikationer Herr finansministern erhöUordet för att besvara i Äkersberga (fp) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 301, och anförde: i Äkersberga har frågat mig omjag är beredd att medverka till att periodisk publikation, som utges som organför miljövärdssammanslutning, befrias från mervärdeskatt på samma sätt somorgan för t. ex. försvarsfrämjande, nykterhetsfrämjande eller partipolitisksammanslutning. Jag är inte beredd att göra något uttalande i frågan innanen samlad bedömning kan företas på grundval av mervärdeskatteutredningensarbete. Till utredningen har överlämnats en motion, nr 197 1, omundantag från skatteplikt för vissa icke kommersiella tidskrifter. Vidbehandlingen av denna motion kan utredningen förväntas ta upp den nu väcktafrågan. Utredningen väntas lämna ett betänkande som omfattar bl. a. denna frågaomkring . Hert i Äkersberga (fp): Jag tackar finansministern för svaret på minenkla fråga, även om det inte var särskilt upplysande. Den här frågeställningen rör ju en form av skattekineserisom får negativa effekter på möjligheterna till en fri debatt. har definierat vad som är mervärdeskattebefriat medlemsbladhar man sagt att av upplagan skall distribueras tillmedlemmar. Högst får aUtså gå till prenumeranter, men inte ett endaexemplar får säljas som lösnummer; då faller mervärdeskattebefrielsen på dengrunden. Sedan finns det som jag mera specifikt berör i min fråga,nämligen periodisk publikation som väsentligen framstår som organ för sammanslutningmed huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, pohtiskt,idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eUer att företräda vanföra ellerarbetshindrade medlemmar. Det innebär att man i skattelagstiftningen har gettett i och för sig angeläget försteg ät vissa verksamheter. Dit hör dock intesammanslutningar med miljövårdande uppgifter. Man kan då ställa denverksamheten i relation till vissa andra. Om befrielse från mervärdeskatt för vissa periodiskapublikationer Försvarsfrämjande verksamhet anses alltså mera samhällsnyttig,idrottslig verksamhet också. Men var går gränsen mellan idrottslig verksamhetoch miljövårdande? Ta t. ex. friluftsorganisationer som engagerar sig mycketintensivt i miljödebatten! Det är uppenbart att man här favoriserar vissa debattorganpä bekostnad av andra. Det blir alltså klart diskriminatoriska effekter. Helasystemet innebär ett inbyggt stöd till etablerade sammanslutningar ochetablerade debattfora.