prot · FV0946 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:t hade under punkten 1 I(s. 153-158) föreslugit riksdugen utt tUl Ungdomsvårdsskolornu: Driftkostnuderför /73 unvisu ett förslugsunslug uv . I dettu summanhang hude behundluts 1. motionen1972:1018 uv fröken () och i (c) vuri hemställts uttriksdugen skuUe uvslå stutsverkspropositionens förslug om indragning uv vissuutskrivningsuvdelningur vid ungdomsvårdsskolor, 2. motionen1972:1031 uv m. fl. (fp, s, c, m) vuri hemställts utt riksdugenskulle beslutu uttulu utt slutlig ställning beträffande nedläggning och undruuvvecklingsfrågor som rörde ungdomsvårdsskolornu inte borde tugus förrän 1967års sociulutredning redovisut ett meru ullsidigt beslutsunderlug än det som nukunde föreliggu. 1. beträffandefrågan om nedläggning av utskrivningsuvdelningur att skulle uvslåmotionen 1972:1018, 2. beträffundefrågun om nedläggning uv Morängens yrkesskolu, m. m. utt riksdugen skulle uvslåmotionen 1972:103 1, 3. utt riksdugentill Ungdomsvårdsskolornu: Driftkostnuder för /73 unvisude ettförslugsunslug uv . 16. beträffande frågun om nedläggning av Morängensyrkesskola, m. m. av herrar Gustuvsson i Alvestu (c), (), iÖskevik (c), Hyltunder (fp), Andreusson (c). () och Nisser (m), somansett utt utskottet under 2 bort hemställu, att i anledning av motionen1972:1031 guv Kungl. Maj:t till kännu vud reservunternu unfört. HerrLARSSON i Öskevik (c); Vården vid ungdomsvårdsskolomu hurdiskuteruts livligt de senuste åren. Mun hur t. o. m. ifrägusutt verksumhetensberättigunde. Vud är då unledningen till dennu kritisku inställning? någruorsuker som kun hu medverkut till en negutiv syn på dennu vårdform. För det förstu hur eleven oftu pluceruts i en skolu sålångt från hemorten att kontukternu helt bmtits med hemkommunens sociulvård ochmed hemmet. Isolering kun möjligen från vårdsynpunkt i vissa fall varunödvändig men försvårur säkerligen i de flestu full möjligheternu tUlrehubilitering. För det andra har eleverna inte fått vårdas iöppen vård i det egnu hemmet. hur en försöksverksumhet initieruts som öppnurvägen för dennu vårdform. Det är utt hälsu med tUlfredsställelse och stämmerväl med den sociulu helhetssyn som vi vill tillämpu. För det tredje och det är kunske det ullvurliguste hurförutsättningen för vård på ungdomsvårdsskolu varit ett tvångsomhänder-tugunde. Trots de snävu rumarna för arbetet vidungdomsvårdsskolornu vågur jug nog påstå utt vårdens innehåll väsentligt harförbättruts. Sumtidigt kun konstuterus utt vårdklientelet blivit ullt tyngre. Behöver mun nu ha institutionsvård på detta område? Jagsvurur utun tvekan ja. Här liksom på många andru områden behövs den slutnuvården som en nuturiig länk i vårdkedjun. Därmed är inte sugt utt dennu slutnuvård skull vuru stutiskt utformud, och därmed är inte heller sugt utt ökudomfuttning uv öppenvården är förkustlig - tvärtom. Men tyvärr räcker inteulltid öppenvården tUl. Utskottsmujoriteten tillstyrker nu ett förslug om nedskärninguv platsantalet vid ungdomsvårdsskolorna inklusive nedläggning av Morängensyrkesskolu. Som skäl åberopur mun bl. a. utt den fuktisku beläggningen räknuti untalet närvurunde på ungdomsvårdsskolornu vurit låg de senuste åren. Jugskull här inte diskuteru humvidu närvurountulet ger en riktig bild uvutnyttjundegruden. Vi reservunter hur inte heller ungripit dessabeläggningssiffror, även om vi är medvetna om utt plutsefterfrågun fluktuerurrätt sturkt, utt väntetider förekommer och utt objektivu bedömure unser att detinte finns någon överkupacitet i dagens läge. Vud vi vänder oss starkt emot är en åtgärd som kun minskumöjligheten utt finna nyu och bättre urbetsformer för ungdomsvårdsskoleverksamheten.Vid Morängens yrkesskolu med dess begränsude elevuntul och dess närhet tillstorstudsregionen skulle mun kunnu i moderna lokaler prövu exempelvis sumkönadundervisning och frivillig intagning vid ungdomsvårdsskoleenheter. vUl jag rent ullmänt vumu för en sådunnedläggningstukt utt vår beredskap på ungdomsvårdsskolesektom blirotillräcklig. Från många håll, senast i debutten i dug och i utskottet i går avgeneruldirektör , har taluts om det ökunde opiatmissbruket blund ungdom ivårt lund, ett missbmk som för övrigt helu Europu nu drabbas av. Vi måste pådet här området hållu en god beredskup. Med dettu, herr talmun, yrkar jag bifall tillreservationen 16 under punkten 32. HerrTOBE(fp); I utskottets betänkunde skUdrus utvecklingenpå vårdområdet i frågu om ungdomsvårdsskolorna, och det konstateras utt mun ärpå väg tiU undru, meru öppnu formen Bl. u. hur kommunernu där visut vägen ochtugit hund om en del uv det klientel som tidigure vur på de stutliguungdomsvårdsskolorna. FöHden hur blivit utt tUlgängligu skolplut-ser inte fulltutnyttjus. Däruv hur stutsrådet i sitt förslug drugit den slutsutsen utt munskull läggu ned dels en skolu. Morängens skolu i Upplund, dels en uvdelning påvurderu uv sex andru skolor, som hör till de större. I den fyrpurtimotion, nr 1031, som jug närmast tulur förhur också nedgången i elevuntul uppmärksummuts, men vi menar att denna inte börföranleda någru förhastade indragningar uv någon skolenhet. Det är nämligen såutt socialutredning hur utt behundlu den långsiktiga lösningen av dehär problemen, och utredningen väntas kommu med ett principbetänkande i år.Mycket talar för att utvecklingen pekar mot att mindre enheter ger bättre vård.Morängens skola är en av de mindre men också mycket väl utrustad. Då kan detvara förhustut utt böriu förändringen med utt dru in en sådan enhet innunutredningen lugt frum något förslug. Förslaget skuUe ju kunna föranleda utt manskull bibehållu den typ uv skola som Morängen utgör ett exempel på. Enligt uppgift från sociulstyrelsen har tendensen ielevtillströmningen förändruts. Det finns t. o. m. för närvurunde s. k.expektunter, ulltså vårdbehövunde som väntur på intugning påungdomsvårdsskolor. Sådunu förändringur kun ju ske uv och till. Härtill kommer utt just den skolu det här närmust gäller ärtopputmstud. hur närmure 2,5 miHoner kronor lagts nedpå olika investeringar vid skolan, och däri är då inte medräknat kostnuder förnyu personulbostäder, som blev färdigu så sent som förru året. Dettumåste sägus vuru ett ytterst betänkligt sätt utt hundhu ullmänna medel. Det ärinte rimligt att låta riksdugen tu unsvuret för dennu midonmllning utun uttredovisu någon ulternutiv användning. Jag utgår ifrån att somhuvudmun för uppmstningen gjort dennu i god tro och inte kunnut fömtsedepurtementets ställningstugunde i årets stutsverksproposition. En viss Husning i dettu uvseende kan förmärkas just i dag.Det är stutsrådet proposition om åtgärder mot narkotikamissbruk somdeluts i våru fuck i eftermiddug. Den understryker först och främst vudmotionärernu och reservunternu i reservutionen 16 frumhållit, nämligen utt detinom socialutredningen pågår ett brett upplagt utredningsarbete i fråga omvårdformerna. finner det ungeläget utt vidga möjligheternu tiUförsöksverksumhet. Hun föreslår också utt särskildu medel skuU unslås härföroch vUl då gärnu unknytu tUl oliku initiutiv från kommuner och ideelluorgunisutionen Det överensstämmer också med den skrivelse som styrelsen förMorängens skolu hur ingivit till depurtementet sedun propositionen och ävenmotionen hude skrivits. Om indrugunde uv Morängens skolu skulle beslutus, villstyrelsen påpeku utt de stora kostnuder som lugts ned omedelburt bordeförunledu unnun användning, t. ex. för försöksverksumhet. I summanhang med sitt omnämnunde uv den härförsöksverksumheten unmäler statsrådet utt uttrycktintresse för att få disponeru vissu anläggningur för värden avnurkotikumissbmkare och hur då nämnt bl. u. Morängens yrkesskolu. Deförhundlingur härom som tydligen ägt mm hur inte resulterut i något uvtulsåvitt jug vet, kanske därför utt mun väntur på utt riksdugen skull besluta omnedläggning av Morängens yrkesskolu. Skulle ett uvtul träffus mellun stuten ochStockholms kommun, kun miHonmUningen något ursäktus. Kvur står i uUu fuUtveksumheten ur sociulpolitisk synpunkt. Det kun inte vuru försvurligt uttläggu ned en skolu som till omfång och verksumhet kun väntus motsvuru vudsociulutredningen kommer utt förordu som den lämpliga typen. Med dessu ord, herr tulman, ber jug utt få yrku bifull tUlreservutionen 16 vid betänkundet nr 5. r*-46 Idetta anförande instämde fröken (). Fm OLSSONi (c): När pojkar eller flickor i dug kommer tUl enungdomsvårdsskolu är de i regel gruvt stördu, och de ur oftu nurkomuner. Dekommer tUl ungdomsvårdsskolun när det inte finns något unnut ulternutiv. Känner man något till en ungdomsvårdsskolu är dettubekanta faktu. Därförär det med stor förvåning som man läser statsrådets ochutskottets skrivningar om de alternativa vårdmöjligheter som finns och omatt de större kommunernas egna vårdresurser har byggts ut. Man skriver heltaUmänt utan att ge exempel. De unställdu på ungdomsvårdsskolomu är, när de läserdettu, liku förvånude som jug. Det är väl tvärtom sä utt kommunernus egnu resursernär det gäUer institutionsvård hur blivit mindre. Mun hur lagtned verksumheter som mun bedrivit. TUl ungdomsvårdsskolorna kommer de unga t. ex. från barn-och ungdomspsykiutrisku kliniker, när mun där säger utt mun inte klarar av demlängre, med de resurser som ändå finns på dessu kliniken För utt tu ett unnutexempel på hur svårskötta elever det är kun jug berättu vud en polismun sadetill mig för ett pur dugur sedun: Ju, det vur väl utt den här pojken blevuggressiv och begick den här handlingen så att det blev aktuellt utt hun skullebli intugen på ungdomsvårdsskolu, för unnurs hude hun väl ulldeles sniffutihjäl sig. Mot den bukgrunden utt det är ett så svårhanterligtklientel som skolorna får urbetu med måste det till ett mycket medvetet urbeteför utt mun skall kunnu nå det resultut som det ändå innebär utt mun kunplacera ut så hög procent i vård utom skola som sker, något som alldelesriktigt påpekas i statsverkspropositionen. Det gäller ungdomar som i många falltidigare bedömts som helt omöjliga. Men då skall vi komma ihåg vad vård utom skola är,nämligen ett hem som är anskaffat för att pussu just den elev det gäller hemkunske som inte är buru uv den gumlu truditionellu typ som vi tänker på. Elevenoch hemmet stöttas upp med all den hjälp, ullu de resurser som skolun kun ge. fömtun denhjälpen skuUe det helt nuturligt inte gå. Det är tack vure kombinutionenskolun-burnet-hemmet i gott sumurbete som det går och iblund går det riktigtbru. Vad säger då myndigheternu när mun når de här resultuten?Jo, de säger: Ni är sä duktigu på vård utom skolu, så nu kun vi börju läggu nerskolor. Och det är kunske riktigt utt mun lägger ner uvdelningur i skolor ochfår dem mindre. Men jug vill verkligen vurnu för utt läggu ner helu skolor ochfå dem längre från vurundru; därmed försvårus helu verksumheten med vård utomskolu. hänvisur tiU statistik som visur låg beläggningoch det finns en typ uv skolu där det är låg beläggning, nämligen skolornu för filekon Men för övrigt unser jug att mun nog unvänder något tviveluktigu metoder vid utarbetandet av den statistik som redovisas. Mycket riktigt står det i utskottets betänkunde utt det är närvuro det gäller. Mun räknur ulltså inte inskrivnu elever, utan mun räknur dem som ligger i sängurnu en viss nutt. Mun räknar inte dem som har permission för att förberedu sig på en utskrivning t. ex. och mun räknur inte dem som rymt från skolun det är tyvärr ingenting ovunligt. Men när permissionen är slut eller när eleven kommit tillbaka från rymningen vore det väl gunsku rimligt utt det funns en pluts och en säng. Det finns det emellertid inte i dug, utun mun har skyldighet utt tu in en unnun elev. ' Av det totala antalet platser vid en skolu är ett visstuntul slutnu platser, som egentligen bura skulle unvändus när situutionen ärsådun utt de behövs. Men dessu plutser räknas också in, och statistiken blirdärefter. Vi har tre skolhem för pojkar. Vid Lövstu skolhem, som jugkänner väl, vur det i går 66 elever inskrivnu på 55 plutser. Vur skulle deliggu, om uUu kom hem tUl skolun? Jag hur liknunde uppgifter för de bådu undruskolhemmen också, men eftersom jug hur dessu uppgifter i undra hand vill jaginte relatera några siffror. Till Lövstu kom i går två sumtul ungående nyintugning uvelever intugningur som vur mycket brädskunde. Kön till skolhemmen för pojkurär i dug så lång utt mun hur gjort upp en central väntelista. Detär någonting som personulen länge hur önskut. Därför unser jug det vurufeluktigt när det i stutsverkspropositionen står utt det numeru inte förekommernågru väntetiden För mig låter det också därför gunsku oreulistiskt, när manföreslår utt Morängens yrkesskolu skuU läggus ner. Jug tycker att det vore merareulistiskt att göra om den tUl skolhem. Såvitt jag vet är den också byggd somen kombinutionsskolu, och därför borde det inte vara svårt att göra det. Sedan vill jag ställu en fråga till statsrådet fruOdhnoff. Den gäller vården i eget hem! Det är något som vi har väntat på länge,och vi är glada över att möjligheter tUl sådan vård nu kommer att ges. Men detråder i varie fall vid skolorna oklarhet om vem som skull uvgöru om mun fårpluceru en elev i det egna hemmet. Är det skoluns personul och styrelse, somkänner eleven och kun skuffu sig en uppfuttning om hemmet, som skull göru det?Eller skull uvgörundet ske centrult i sociulstyrelsen? Jug skuUe varu mycketglud för ett svur på den frågan. önskur inrättu två nyuutskrivningsuvdelningur, men stutsrådet föreslår i stället en nedskärning medtre uvdelningur. härför ärlåg beläggning. Jug vill emellertid poängteru hur viktigutskrivningsuvdelningen är som en förberedelse för den slutligu utskrivningensumt det positiva värde som många elever upplever i sumvuron i en liten gmpp iutskrivningsuvdelningen. Ätt beläggningen där kun vurieru är helt nuturligt,men det säger ganska litet om de insatser som personalen där gör och detresultat mun där kun nå. Och om det inte ulltid är fullbelugt påutskrivningsuvdelningen är ju ändå de unställdu fullt upptugnu med undruuppgifter i eftervården. I motionen 1018, som jug hur vurit med om utt undertecknu,yrkur vi uvslug på Kungl. Muj:ts förslug om indrugning uv vissuutskrivningsuvdelningur vid ungdomsvårdsskolor. Utskottet hur vuritkullsinnigt tiU motionen, och jug skull inte nu frumstäUu något yrkunde. Jugkonstuterur bura de skUda uppfattningar som tillsynsmyndigheten socialstyrelsenoch stutsrådet hur. Jug yrkur bifull tUl reservutionen 16 av herrGustuvsson i Alvestu m. fl. FrökenPEHRSSON (c): Även jag vill säga några ord omutskrivningsuvdelningur-nu. Vid ungdomsvårdsskolor, skolhem eller yrkesskolor gesvård, fostrun och UtbUdning åt burn och ungdom som på grund uv sociulustörningur bedöms vura i behov uv den behundling som kun ges vid dessu skolor.Under de senuste åren hur utskrivningsuvdelningur inrättuts vid ett untalskolor. Det hur vurit uv stort värde för elevemu utt viu en utskrivnings-uvdelningslussus ut i urbetslivet. Vården vid utskrivningsuvdelningurnu hur även i ökudutsträckning kunnut föriäggus utunför dessu, på det sättet utt elever inte buruhur pluceruts i urbete i öppnu murknuden utun även fått bostud utunför skolorgunisationen.Elever hur efter sådun plucering kunnut fortsättu kontakten med personulen vidutskrivningsuvdelningurnu. Dessu hur därigenom kommit utt utgöru en viktigkontuktpunkt, nästun som ett hem för elevernu. Dit har mun kunnut vändu sig, omproblem hur uppstått. Det borde vuru en självklur suk utt dessu elever, uvvilka en del inte har någon unnun fust punkt i tillvuron än utskrivningsuvdelningenoch dess personul, får hu kvur dennu förmån. I stutsverkspropositionen hur också utskrivningsuvdelningurnusbetydelse uppmärksummuts, men trots detta föreslås nedläggning av tvåbefintliga avdelningar och dessutom uv en som hur beslututs men ännu inteinrättuts. Jug hur en hel del kontukt med en utskrivningsavdelning.Man får på utskrivningsuvdelningurnu tu emot mångu elever som är ytterstsvårpluce-rade, inte minst i dugens kärvu urbetsmarknadssituation. Personligkontakt mellan avdelningens personul och urbetsgivure och elever är helt enkeltnödvändig, om mun skull lyckus återunpussu dessu svårt stördu elever. Dethänder utt personalen gång på gång måste gå med tUl arbetsplatsen, förklara föroch samtala med urbetsledure och elever. Får inte elevernu det stöd sompersonulen på en utskrivningsuvdelning kun ge, händer det oftu att demisslyckus, överger urbetet och uwiker. Eleverna behöver den trygga punkt itillvuron som en utskrivningsuvdelning utgör. ett ställedit mun kun återvändu när problemen dyker upp. Låt mig berättu om ett endu full. Det gäller en flicku somomhändertogs när hon vur . Hon kom till en utskrivningsuvdelning efterutt hu vurit med om 23 oliku pluceringur. Till dennu uvdelning hur hon nu vuritknuten summunlugt ett och ett hulvt år. Expertis som hude behundlut flickunuttulude utt ullu lundets resurser vur uttömdu för henne. Hon kunde inte fåvura kvar på urbetsträningsinstitutet, .för där störde hon ordningen. Dennuflicka hur efter ett mycket positivt urbete av personalen påutskrivnmgsuvdehimgen nu genomgått storhushållskurs, hon urbetur på en storrestuurung och hur uv chefen fått mycket godu vitsord. Hun hur lovut utt såfort som möjligt ordnu en fust unställning åt henne. Hennes kvot är inte så lågutt hon sorterur under omsorgsstyrelsen, .men hon kun ubsolut inte kluru sigpå egen hund. Men mycket väsentliga förbättringur hur skett honvistuts på utskrivningsuvdelningen. Mun hur storu förhoppningur om utt hon ifortsättningen skull kunnu försöriu sig själv. Låt mig också nämnu utt den härflickun mte hur någon endu människu i helu världen som frågur efter henne. Jug tror utt utskrivningsavdelningen, den lilla enheten,kan ge hjälp och stöd på ett verkningsfuUt sätt. Ätt ge mycket stöd och varsamtslussa ut elevernu i arbetslivet måste vuru en riktig form för återunpussning.Arbetsmurknudsstyrelsen och sociulstyrelsen hude en gång i höstus en konferens,och där frumhölls utt det inte funns mångu möjligheter för någon utt påurbetsmurknuden tu hand om dessa dåliga elever och mycket dåliga möjligheteräven på . Tyvärr finns inte heller föromsorgsstyrelsen möjligheter utt pluceru dessu elever därför att de oftu har enkvot som överstiger den föreskrivna. Det nämndes emellertid inte vem som ifortsättningen skall bäru ansvaret för dessu elever som är så dåligt sociultanpussude utt de fuktiskt fungerur sämre än vissa kategorier utvecklingsstördu. Utskottet skriver gunsku utförligt omutskrivningsavdelningarna och pekar på att skolorna får behållu en betydundedel uv unslugsbeloppet som disponeruts för hyru och personul. Det ärväl i och för sig bru utt medlen tillförs skolornu, men jug finner det intetillfredsställunde utt utskrivningsuvdelningur drus in. Jug unser utt mununvänder tilldelude anslag på ett bättre och för elevemu mer meningsfullt sättom man bibehåller de utskrivningsuvdelningur som finns; jug hur den uppfuttningenutt en rätt skött och väl fungerunde utskrivningsuvdelning är ett uv de bastumedlen för utt hjälpu dessu stördu elever till rättu i sumhället. Jug vUl, herrtalmun, yrku bifull till motionen 1018. HerrKARLSSON i Huskvurnu (s): Vi befinner oss i en ny situation när detgäller ungdomsvårdsskolornu. Det är egentligen inte så mångu år sedun vi fördemycket heta debutter i rUcsdugen om hur nödvändigt det vur utt byggu utungdomsvårdsskolorna - och är vi ulltså i den motsatta situationen och kunböriu fundera på att läggu ned en del uv dem. Jug tycker att man skall hälsudet med tUlfredsställelse utt det kommit frum en hel del nyu vårdmetoder ochmöjligheter utt tu hund om ungdomumu. Vibefinner oss ulltså i den sitututionen utt ungdomsvårdsskolornu delvisstår inför en omläggning. Vi vet inte vilku slutsatser den socialutredning somarbetar med dessa frågor kan komma tUl, men det är uppenbart att tiden är inneför omdisponeringar av olika slag. Vi har fått skolor som är mindre vadelevantalet beträffar och vi har också möjlighet att minsku untulet skolormed ytteriigure en. Mun kun nuturligtvis diskuteru om det är tillräckligt uttläggu ned endust en skolu eller om mun skulle läggu frum förslug om nedläggninguv en flickskolu också, men på depurtementsnivå hur mun stunnut för utt föreslånedläggning uv Morängens ungdomsvårdsskolu, och utskottsmujoriteten hur för sindel tUlstyrkt det försluget. Vi skull vura på det kluru med utt departementet,fömtom nedläggning av Morängens ungdomsvårdsskola, förordar nedläggning avuvdelningur vid inte mindre än sex undru ungdomsvårdsskolor. Med uniedning uv vud som sugts i debatten - att det varfel att lägga ned en liten skolu som Morängen - vUl jug noteru utt de undraskolornu också blir små i och med utt mun minskur untulet uvdelningur vid dem;föHuktligen kan vården, utifrån de utgångspunkterna, bli lUcu god där som denkun vuru vid Morängen. Reservunternu unför utt de under ingu förhåUunden kun gåmed på utt läggu ned Morängens skolu, eftersom den hur vurit föremålför en ombyggnud och är tekniskt väl mstud för sinu uppgifter. Reservunternuunser därför inte utt det finns någon uniedning utt lägga ned den skolun. Jugkunske kun göru den reflexionen i unslutning tUl detta att de ullru flestu UVvåru ungdomsvårdsskolor efter hund hur mstuts upp och fått nya lokaliteter.Inte minst , när vi hur huft en konjunkturnedgång, hurmun unvänt pengur tUl utt bl. u. bygga om, bygga till och bygga nytt vid våraungdomsvårdsskolor. Den skola som jag hur vurit ordförunde för under mångu århäller för närvurunde på utt få en helt ny köksutmstning och nya kökslokuler.Om mun ser till ungdomsvårdsskolornu i stort, finner mun utt det fuktiskt hurskett en mycket kruftig och förnämlig upprustning under de senuste åren. Utskottet tycker det är egendomligt när reservanternapåstår att det är bättre utt minsku avdelningarna vid övriga skolor än uttläggu ned Morängen. Men om mun lägger ned en skolu, får mun ju möjlighet uttunvändu dess lokuliteter på ett fullgott sätt för unnut ändumål. Det är välingen hemlighet utt förhandlingar pågår med om att Stockholmsstad eventuellt skall överta Morängen för utt där ordnu en tUlflykt förnurkotiserud ungdom. Därigenom skulle skolun fuktiskt få en bättre unvändning det är frågu om frivillig intugning - än den hur såsom en institution inomungdomsvårdskoleverksumheten. FöHuktligen kan det inte anföras att ett beslutom att nu läggu ned skolan skulle medföru utt mun står sämre mstud. Lägg märke till utt utskottets mujoritet hur skrivit uttMorängen inte får läggus ned, förrän mun hur fått en unnun unvändning förlokuliteternu och personulen kun plucerus där. Såvitt jug förstår kun mun inteskrivu sturkure än vi hur gjort i det fullet. Vi hur vurit lyhörda för behovetuv utt minsku untulet skolor. Vi suger utt i det uvseendet är det bättre uttlägga ned en skolu än utt tu bort ytteriigure uvdelningur pä undru skolor,eftersom vi redan hur "kuput" på de flestu uv våra storu skolor. Utskottet hur inte tugit så lätt på frågun om Morängen. Vihur huft ingående diskussioner om dettu problem. Uppvuktningur hur skett frånstyrelsen för Morängens skolu, och vi hur verkligen lyssnut på ullu de urgumentsom framförts. Men när vi efter ett moget övervägande och en klur bedömning hurkommit frum till utt det riktigu i dettu läge är utt läggu nedungdomsvårdsskolan, sedan - märk väl dettu - mun hur fått ett annatanvändningsområde för lokuliteternu, tycker jug att det inte kun vuru på någotsätt feluktigt utt beslutu om en nedläggning. Det hur sugts en hel del i debutten. iÖskevik hur förklurut utt Morängen kun bli en lämplig skola för frivilligintugning. Ju, vi är helt överens med . Utskottsmujoritetensskrivning täcker precis vud här är ute efter. vurnude också för utt vi skulle läggu nedskolor i ulltför snabb takt. Det är klart utt ingen vet hur utvecklingen kungå. Det är tänkbart att den kun vändu sig på nytt igen. Därför vill jug intestå här och sägu utt vi för ulltid kun minsku skoluntulet. Men såsom läget hurvurit funns det sturku motiveringur för det förslug somhär föreligger.