prot · FV0919 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr tredje vice talmannen. Ang. tillämpningen av bestämmekerna om förseningsavgiftvid avgivande av självdeklaration § 1 Ang. tillämpningen av bestämmelserna om förseningsavgift vid avgivande av självdeklaration Herr finansministern erhöllordet för att besvara i (c) framstäUdainterpellation, nr 19, och anförde; i har frågat om jagviU medverka tUl att bestämmelserna om förseningsavgift i samband med för sentavgiven självdeklaration kan tillämpas så att någon avgift inte tas ut omförseningen är relativt obetydUg och beror på att deklaranten inte kunnat fåsakkunnig hjälp vid deklarationsarbetet. har i samband med antagandet av reglema om förseningsavgiftallmänt betonat vikten av att lagstiftningen får en så mjuk introduktion i denpraktiska tillämpningen som möjligt. Det ankommer på attmeddela närmare föreskrifter om lagstiftningens tillämpning. är under utarbetande och jag utgår från att föreskrifterna kommeratt lämna utrymme för befrielse i de fall som mterpeUanten åsyftar, dvs. närförseningen är relativt obetydlig och omständigheterna i övrigt talar förbefrielse. i (c): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min interpellation. Svaret är ju också mycket positivt. Anledningen tUl att jag framstäUde interpeUationen är attjag tror att det nya systemet med förseningsavgifter i samband med för sentinlämnade deklarationer kan komma att vålla en hel del irritation, om det intetillämpas med en viss försiktighet åtminstone till att börja med. Man kan nämUgen inte bortse ifrån att många inkomsttagarehar svårigheter med att upprätta sin deklaration själva och därför är tvungnaatt anhta sakkunnig hjälp. Det gäUer naturligtvis inte minst , närblanketten delvis är omgjord och det finns åtskUliga nya skatteregler att tahänsyn till. Det finns numera också ganska goda möjligheter att fåhjälp med deklarationen. Företagare och andra näringsidkare kan i regelutnyttja sina organisationer och ohka bokföringsbyråer. Löntagare och andramindre inkomsttagare kan likaså i regel få viss hjälp av banker ochjordbrukskassor, fackföreningar eller privatpersoner. Man skall naturligtvisinte heller glömma den information, som lämnas genom tidningar och TV. Deninformationen är enhgt min uppfattning värdefull, bl. a. på det sättet att denunderlättar för många att tyda själva blanketterna. Ang. tillämpningen av bestämmelserna om förseningsavgiftvid avgivande av självdeklaration går detnaturligtvis också lättare att fylla i dem. Men en avgörande fömtsättning för att dessa olika rådgivnings-och serviceorgan skall kunna hjälpa deklaranterna i tillräcklig omfattning äratt de har tid tiU sitt förfogande. Det är lätt att förestäUa sig att de, sompå detta sätt hjälper allmänheten med deklarationsgöromål, just nu äröverhopade med arbete. Den som följt frågan litet närmare vet också att detinte minst i är verkar som om en hel del av dem som söker hjälp skulle bhavvisade därför att bokföringsbyråer och andra serviceorgan inte hinner betjänaalla som vUl ha hjälp inom den föreskrivna tiden. Det är därför enligt min uppfattning i högsta grad påkaUatatt antingen medge anstånd med deklarationsinlämningen om deklaranten har svårtatt få erforderlig hjälp inom den föreskrivna tiden eller åtminstone inte ta utnågon förseningsavgift, om deklarationen kommer in något . Riskföreligger ju annars också att det kommer in ett stort antal felaktiga eUerofuUständiga deklarationer, något som givetvis skuUe försvåra arbetet förtaxeringsmyndigheterna. Det är enligt min mening viktigare att få in riktigtupprättade deklarationer än att dessa kommer in exakt den dag som ärföreskriven. Jag tycker också att det framgår mycket klart avfinansministerns interpellationssvar, att han är medveten om dessa problem. Detsägs ju direkt ut i svaret att det bör finnas utrymme för att medge befrielsefrån förseningsavgift när förseningen är relativt obetydlig och omständigheternai övrigt talar för befrielse. Jag vill därför i detta sammanhang bara uttrycka denförhoppningen att de tillämpningsföreskrifter som håUer på att utarbetasgörs kända även på det lokala planet så fort som möjligt, AUmänheten vänder sigju i första hand tiU de lokala myndigheterna för att fä veta hur det ligger tUlpä denna punkt. Där har man hittUls bara haft själva lagtexten att häUa sigtiU, Många som hört sig för har därför fått ganska kategoriska besked om attförseningsavgift alltid kommer att tas ut, om deklarationen inte är inne exaktpå dagen. Detta har redan åstadkommit en hel del oro. Jag tycker därför attfinansministerns uttalande här är välkommet, och jag ber, herrfinansminister, att än en gång få tacka för svaret på min interpeUation, Överläggningen var härmed slutad, § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj:ts proposition nr 9 till skatteutskottet, § 3 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningen nr42, § 4 Interpellation nr 43 ang, resultaten av apotekensöverförande i statlig ägo Ordet lämnades på begäran till HerrBURENSTAM (), som yttrade: Motiven för att överföra apoteksväsendet tUl det statliga Apoteksbolagetvar att skapa "garanrier för en god service till allmän- Nr 19heten", att "skapa gynnsamma arbetsbetingelser för de anställda"och att den "driva en aktiv inköpspolitik" för att få"ett betydande inflytande över g prisbildningenpå läkemedelsområdet" och att få "ökade möjligheter tiU ---- rationaliseringargenom utnyttjande av moderna tekniska resurser". Erfarenheterna visar att sådana gynnsamma resultatknappast nåtts, 1 själva verket har i stället allvarlig kritik riktats motApoteksbolaget, , a, synes Apoteksbolagets inflytande över prisutvecklingenhittiUs ha inneburit att läkemedelspriserna stigit snarare än fallit.Samtidigt har lönsamheten från förr inte kunnat upprätthåUas, Verksamheten harbedrivits med stora förluster. Någon förbättring av servicen ellerarbetsvUlkoren för de anställda som skulle kunna förklara en sådan bakvändutveckling har knappast skett, I stäUet har kritik riktats ocksåmot servicen på apoteken. Mot denna bakgmnd anhåller jag att till herrsocialministern få rikta följande fråga: Vad är förklaringen till att apoteken i statlig driftvisar ett resultat som föga överensstämmer med de utfästelser som utgjordemotiven för apotekens socialisering? Denna anhållan bordlades. § 5 Interpellation nr 44 ang, åtgärder för att nedbringabrottsligheten Ordet lämnades på begäran till HerrGUSTAVSSON i (c), som yttrade: Brottsligheten har ökatmycket kraftigt. Detta har lett tUl att aUmänheten känner en stor otrygghet ochoro för att drabbas av vålds- eller egendomsbrott. Speciellt är kanske dettafallet när det gäller äldre personer. Men även andra drabbas direkt ellerindirekt av brottslighetens effekter. Föräldrar lever i ständig oro för attderas bam skaU dras in i narkotikamissbmk och kriminalitet. En indirekt effektav att exempelvis antalet inbrott ökat - varökningen i förhållande tiU - är atthemförsäkringarna blivit avsevärt dyrare. Brottsligheten har nått en sådan nivå att många nu talarom att vi tycks leva i ett tillstånd av laglöshet. Detta intryck har förstärktsav att olika internationella brottssyndikat intensifierat sin verksamhetexempelvis när det gäller narkotikaförsäljning och Ulegalt spel. Denna typ avbrottslighet kräver speciell uppmärksamhet, och det är angeläget att kraftfullaåtgärder sätts in snabbt för att förhindra en ytterligare expansion avutländska brottssyndUcats verksamhet i , 1 en interpeUationsdebatt , däråtgärder mot den ökade brottsUgheten efterlystes, svarade statsminister , a, följande: "Jag delar uppfattningen att samhälletsbrottsförebyggande och brottsbekämpande verksamhet måste förstärkas. Med brottsförebyggande verksamhet avser jag då inte bara intensifieradövervakning genom pohs och sociala organ utan också åtgärder som är Nr 19 ägnade att skapa gynnsammarebetingelser för grupper som är särskilt Tisdagenden utsatta för risk att ghda m i kriminahtét och annan asocialitet, 8 febmari1972 Samordningen och effektiviseringen av insatserna ägnas kontinuerlig -------------------- uppmärksamhet av berörda centrala myndigheter. Inom ramen för dessa myndigheterssamarbete sker en planläggning av verksamheten," Därmed ansågstatsministern att syftet med frågorna redan var tillgodosett. När man nu kan konstatera att brottsligheten ingalundaminskat eller åtminstone bibehållit nivån vid den aktuella tidpunkten utan istället ökat kraftigt såväl som 1971 kan man verkligen ifrågasätta,om regeringens ambitionsnivå då det gäller att komma tiU rätta medbrottsligheten är tillräckhgt hög. Vissa försök har gjorts att få tUl stånd ettsamrådsförfarande på lokal nivå mellan skola, och polis. Någonstörre framgång tycks dock inte ännu ha nåtts på detta område. Deninternationella brottsligheten kan man ju inte heller komma tUl rätta med genomsamma former av brottsförebyggande verksamhet, exempelvis mUjömässiga ochsociala hjälp- och stödåtgärder, som skuUe kunna bidra till att minska riskernaför våra ungdomar att utvecklas tiU kriminalitet. Läget är sä allvarligt och oron bland allmänheten sästor, att det är nödvändigt med åtgärder för att bryta den pågåendeutvecklingen mot en ständigt ökad brottslighet. Med hänvisning tiU det anförda anhåUer jag om kammarenstUlstånd att till herr statsministern ställa följande frågor; 1, Avser regeringen attlägga fram något program för åtgärder i syfte att nedbringa brottsligheten? 2, Vilka åtgärder avserregeringen vidta för att förhindra att de utländska brottssyndUcaten får ytterligare fotfäste i ? Denna anhållan bordlades, § 6 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 11om upphävande av förordningen (1898:55) angående förvaltningen av statens tUlbergshanteringens understöd anslagna skogar. § 7 Anmäldes och bordlades fullmäktiges i riksbankenförslag om dispositionen av vinstmedel för . § 8 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämhgen Nr 53 () tUl herr statsrådet omtillämpning av s. k, flexibel arbetstid för statstjänstemän: Kommer regeringen att i positiv anda samråda medstatsanställda som begär att få tillämpa s, k, flexibel arbetstid? Nr 54Herr i Äkersberga (fp) tUl herr statsrådet om Nr 19 ökatinflytande för företagsnämnderna inom statsförvaltningen i frågor Tisdagenden omarbetstidens förläggning: g Delar statsrådet den uppfattning, som delegationen för förvalt- ------------ ningsdemokratiredovisar i en rapport, att företagsnämnderna i statsförvaltningen bör gesstort inflytande i principfrågorom arbetstidens förläggning, och då även valetmellan fast och flexibel arbetstid för statsanställda? § 9 Kammaren åtskildes kl, 16,08,