prot · FV09121 · 1972-12-31 00:00:00 — Skillnaden finns också när det gäller synen på ekologin.Medan betonar att miljöpolitiken är övergripande och att ingabeslut får fattas förrän konsekvenserna för människornas miljö och hushållningenmed naturresurser värderas, ser socialdemokraterna miljökraven som en av flerautgångspunkter vid avvägningar. Att det synsättet är farligt har visat sig inteminst när det gäUt att ta ställning tUl vattenkraftutbyggnader och exploateringav orörda kustområden. Socialdemokraterna har ibland en tendens att skyllamiljöproblemen på marknadshushållningen som princip, men exempel från diverseländer visar att det inte är det ekonomiska systemet i sig som är avgörandeutan snarare betoningen på tillväxten och på bristande vilja och kunnande. Man får inte vara dogmatisk i synen på de medel som krävspå miljövårdsområdet. Varken socialism eller kapitalism löser i sig någramiljöproblem. Vi skall använda de medel som är lämpliga, sedan må de kallas vadsom helst. Ta exemplet miljöavgifter. Där motsatte sig socialdemokratin längetanken som sådan. Den passade väl inte in i systemet. Vi drev frågan i fleraår. Allt fler ekonomer gick på vår linje. Socialdemokraterna har motvilligtböfiat närma sig tanken. En annan ideologisk skillnad som kommer fram om man jämförfolkpartiets och socialdemokraternas program gäller synen på människornasmedinflytande. betonar de ideella rörelsernas betydelse ochföreslår utvidgning av sakägarbegreppel. Socialdemokraterna lalar om attsamhället i form av statliga och kommunala organ, politiska, fackliga ochkooperativa sammanslutningar är den främsta garantin för den enskUdes möjlighetatt påverka utvecklingen av sin miljö. Det är givetvis bra att kunna påverkaden vägen, men man har inte mycket tiU övers för den enskildes egna behov ochmöjligheter eller för de miljögrupper som har åstadkommit så mycket för attskapa en bättre miljö. En jämförelse mellan socialdemokraternas och folkpartietsprogram är ganska intressant. antog som bekantett nytt miljöprogram. Det är inte mycket att säga om det. Det innehåller flerabra synpunkter på t. ex. internationell miljövård, på klyftan mellan rika ochfattiga länder. Ser man på de 14 punkterna i programmet kan man hålla med omdet allra mesta. Det beror väl dels på att punkterna är mycket allmänna, delspå att partierna, när det gäller allmänna deklarationer, är tämligen överens. Jämför man sakståndpunkter på en rad områden framgår detklart, att program står sig mycket väl i relation tilldet yngre socialdemokratiska programmet. I folkpartiprogrammet finns ettfyrtiotal konkreta krav som inte har någon direkt motsvarighet i detsocialdemokratiska programmet. Socialdemokraterna har inte mycket att komma mednär det gäller t. ex. oljeskyddet, bullerskyddel och biologisk bekämpning. har ju av någon anledning fått stämpeln på sig attvara nummer ett. Givetvis har arbete betytt en heldel när det gällt att få miljöaspekter kända, men när det gällerriksdagsarbetet kan jag inte se att partiet lever upp lill sill rykte. Iriksdagen har mera sällan försökt driva en progressivmiljöpolitik. Jag hoppas att det programarbete som centerstämman beställdekommer att leda fram till ett progressivt och konkret miljöprogram. Jag skulle kunna peka på en rad andra punkter därmeningarna skiher sig eller där ställer konkreta förslag som intehar någon motsvarighet inom andra partier men det tar . Jagtycker ändå att diskussionerna kring jordbruksutskottets betänkanden under åretoch även visar att har en progressiv linje i miljöpolitiken.De skUlnader som finns mellan partierna i deras syn på miljöpolitiken kommer ocksåfram i detla betänkande. bar talat om miljöbudget och miljörapporlen. Vihar i detta betänkande också en reservation som behandlar utveckling avmätinstrument och mätmetoder. Reservationen bygger på en motion som syftarframåt. Människans alltmer ökande aktivitet och ständiga strävan att skapa ensnabb ekonomisk tillväxt driver fram en rad miljöproblem. Dessa problem kräverallt större insatser av oss i fråga om mihövård. Men våra åtgärder påmiljövårdsområdet, t. ex. fastställande av regler om gränsvärden, måste ske pågrundval av fakta som vi fått fram genom en tillförlitlig och noggrann mät- ochanalysteknik. Motionen nr 367 visar på en lång rad av områden där vibehöver utveckla denna mät- och analysteknik. Vi behöver mäta luftens kvalitet,kontrollera avloppsvattnet, övervaka vattendrags biologiska status och mycketmera. Det finns också en annan typ av mätteknik som vi måsteförbättra. Det gäller övervakning och styrning av industriella processer ochkonlroll av analysmetoder. Det är alldeles sant, som utskottet anför, att etlutvecklingsarbete pågår. Enligt vår uppfattning är det dock ej tUlräckligt. Vianser att det behövs en ökad satsning. Vi reservanter är inte ensamma om vår åsikt. Den delas avalla de tre remissinstanser som fått yttra sig, nämligen statensnaturvårdsverk, tekniska högskolan i ochIngenjörsvetenskapsakademien. Anmärkningsvärt är att är så defensivt isin bedömning och anser att vi främst bör satsa på mätteknik som kommer fram iandra länder, främst och . Tekniska högskolan och Ingenjörsvetenskapsakademienanser däremot att vi i har slora resurser och stor fackkunskap inom detta område. Man anser därför att goda MUjövårdspolitiken, m. m. MUjövårdspolitiken, m. m. förutsättningarfinns för att här utveckla en teknologi som ur flera synpunkter kommer vårtland till godo. Men det krävs två saker: ökade ekonomiska resurser och ettsammanhållande organ. Miljövården kräver ny teknik, nya metoder. Vi måsteprioritera, utveckla, mäta och åtgärda. Vi måste i än högre grad än hittillsstödja forskning, idéutveckling och innovation inom den del av miljövården somsatsar på mätteknik och mätmetoder. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3 och 4. FruSUNDBERG (m): Moderata samlingspartiets ledamöter ijordbruksutskottet har reserverat sig på en punkt, nämligen i reservationen 4,som gäller mätteknik och analyser. Jag skulle först vilja säga några ord till folkpartietsrepresentant, som här inte gjorde någon värdering av moderata samlingspartietsmiljövårdspolitik men väl framhävde fördelarna med den egna. Min enda kommentari det här fallet är att det räcker icke att en miljövårdspolitik är progressiv;den bör också vara realistisk. Vid genomgång av miljöpolitiskamotioner från de olika partierna finner man icke mycket i motionsom har hållit inför riksdagsbehandlingen. Åtskilligt av vad som där står är juockså redan verkställt. Det är alldeles självklart atl miljövård ochmiljökontroll hänger intimt samman. Det vaknande intresset för miljövård ochdet är ju trots allt relativt nytt har ökat anspråken på miljökontroll inomolika områden, och en stor del av vårt arbete på olika fält har gällt justfrågor om kontroll av rådande förhållanden, kontroll av miljön. För attkontrollera måste man mäta, och mätning grundas på teknik och apparatur. Vireservanter har i reservationen 4 till jordbruksutskottets betänkande nr 49också velat ansluta oss till ett önskemål om en starkare satsning på mätteknikeninom miljövården. Jag vill också här bekräfta vad den föregående talarensade att samtliga remissinstanser har ställt sig ytterligt positiva tUlkravet på en ökad satsning på detta område. a. att det är ett oundgängligt krav att beslut om tekniska åtgärder fattaspå grundval av fakta som erhållits genom en invändningsfri mät- ochanalysteknik. Jag vet att de närmaste årens insatser på miljövårdsområdetkommer att innebära just krav på tekniska åtgärder av olika slag. Som ett exempel vill jag erinra om att processtekniken iindustrin har i sitt produktionssystem inbyggda automatiska mätmoment, därawik-ningar resulterar i förändringar t. ex. i tillflödeshastighet ellerfördelning av råvarukomponenter. Det sker alltså en återkoppling mellan mätningoch styrinstrument. Detta förekommer också inom miljövårdsområdet, och jag troratt det är utomordentligt väsentligt att vi betraktar hela detta område i höggrad som en internationell fråga. är väl det land som har kommit längstnär det gäller att åstadkomma sådana här automatiska och styrande mätningar därman har en kontinuerlig kontroll av bl. a. svaveldioxiden i luften, en kontrollsom fungerar som en form av alarmsignal och i vissa fall medför att industriermåste tillfälligt stoppa sin produktion för att hålla luften något så närdräglig. Det vore ju helt orimligtom vi i inte skulle befiäna oss av de kunskaper som finns i de olikaländerna. Det är alltså, som jag säger, utomordentligt viktigt attvi här har ett Internationellt samarbete. Jag vUl bara hänvisa till detintensiva arbete som pågår runt om i världen för att få fram standardiseradeundersökningsmetoder. ägde ett första möte rum i medInternationella för att dra upp riktlinjerna förtvå nytillsatta kommittéer, Water Purity och . Världshälsoorganisationenarbetar på att komplettera European Standards for Drinking Water med gemensammaeuropeiska analysföreskrifter. På svensk sida håller vi på att diskuterauppbyggnaden av ett ADB-baserat miljövårdens informationssystem med särskildsatsning på kontrollsidan. Jag vill alltså kraftigt framhäva och det tror jag ocksåman kan göra mot bakgrund av remissyttrande atläven om vi inom vissa områden i ligger långt framme, så är detspeciellt dessa områden vi skall satsa på, medan vi i övrigt också aktivt skaUarbeta för att tillgodogöra oss internationella erfarenheter och internationellteknik. Att en stor del av sådana här framtida mätningar måste automatiserasborde vara självklart, och därför framträder med stor tydlighet vikten av attdet här området verkligen får det stöd som behövs för att verksamheten skallbli effektiv. Jag tror att åtskilliga här i kammaren kommer att få uppleva attmiljövårdsinsatserna i vårt land och i andra länder i hög gradkommer att vara grundade på en utveckling av mät- och analyssystemet. Jag ber alltså att få yrka bifall tillreservationen 4 i jordbruksutskottets betänkande nr 49. Miljövårdspolitiken, m. m. HerrISRAELSSON (vpk): I vpk-motionen 1254 tar vi upp frågorna ommiljöskyddslagens utformning och vilka grundläggande principer denna utformningbör grunda sig på samt yrkar att uttalar sig för en omarbetning ochprecisering av denna lag med målsättningen att ekologiska minimikrav skalltillgodoses. I motionen erinras om att då statens naturvårdsverktillkom så möttes detta verk av goodwill och stora förväntningar på vaddet skulle åstadkomma. Dessa förväntningar kom emellertid snart att vända sigtill kritik av sätt att agera och av dess begränsademöjligheter att göra det. Som laglig grund för sitt sätt att arbeta harmiljövårdsförvaltningen miljöskyddslagen av . Redan i dennaturvårdsutredning som arbetade övergavs tanken på enmiljövårdsförvaltning som skulle bygga på tillgodoseendet av ekologiska krav,därför att en sådan princip ansågs bli alltför allomfattande, och i ställetförordades en förvaltning grundad på ett awägningstänkande mellan redan etableradeeller nya ekonomiska krav å ena sidan och naturvårdsintressen å andra sidan. Vid miljöskyddslagens tillkomst bedömdes tydligen dekortsiktiga ekonomiska konsekvenserna som för stora, om ett ekologiskt synsättlades till grund för lagstiftningen. Att börja tänka i ett långsiktigt Miljövårdspolitiken, m. m. perspektivdå ekonomi och miljö ställs mot varandra framstår däremot som alltmer nödvändigt. Principen för naturvårdsverksamheten inom bådelagstiftning och förvaltning kom att bygga på ett aUtför kort perspektiv, ocharbetsmetoden blev vad man kallar en "rimlig avvägning".Förvaltningens tolkning av vad som är rimlig avvägning har, som jag ser det,tenderat att gynna starka privatkapitalistiska intressen, som dels står förstörre delen av föroreningarna i vår miljö, dels rimligen inte kalkylerar i ettlångt tidsperspektiv med hänsynstagande till miljöpåverkan. Den "rimliga avvägning" som lagen förutsätterskall ligga till grund för tillåtlighetsprövning har också kommit till uttrycki miljövårdsförvaltningens struktur. Denna s. k. rimliga avvägning sker inommiljövårdsför-vallningens egen ram på ett administrativt sätt utanför en direktpolitisk kontroll. Ställningstagandena sker i intim samverkan med berördapartsintressen. Det ligger nära till hands att anta, att starka ekonomiskapartsintressen här har möjlighet att på ett tidigt stadium påverka såväl denbeslutande myndigheten som den allmänna opinionen i den riktning de önskar.Såvitt jag kan se står denna ordning inte i överensstämmelse med en ekologisksyn på naturvården, och den kan sägas ha inneburit en teknokratisering. beslut innebär i praktikenpolitiska avgöranden som delegerats dit av lagstiftaren genom att denneavstått från att precisera sig och ange objektiva grunder för besluten. Vad viyrkar i motionen 1254 är en precisering av mUjöskyddslagen. En sådan preciseringskulle innebära att lagstiftaren i samband med preciseringen tog ett viktigtpolitiskt beslut. Detta beslut måste, anser vi, innebära att ekologiskaminimikrav tillgodoses och att långsiktiga samhällsekonomiska kalkyler gesföreträde frarhför kortsiktiga företagsekonomiska. För att kunna åvägabringa ett godtagbart vetenskapligtunderlag för en miljöskyddslagstiftning som är preciserad på en ekologisk grundär det nödvändigt att miljöforskningen vid kommande anslagsgivning prioriterasi sådan utsträckning att detta underlag blir tillgängligt så snart ske kan. I jordbruksutskottets betänkande nr 49 har man ansett attdet ekologiska betraktelsesättet håller på att vinna anslutning och att detkommer att ges ökat inflytande på den fortsatta förvaltningen av miljön. Mansäger också; "Utskottet delar uppfattningen, att en ekologisk grundsyn ären nödvändig utgångspunkt för hushållning med våra naturresurser." Man menar att denna tanke skulle ha starkt kommit tilluttryck i utredningsrapporten med mark och vatten ,vilken ligger lill grund för den proposition som förelagts och somkommer att behandlas senare under denna session. I denna bedömning avutredningsrapporten kan jag inte instämma. Jag menar att här framkommertankegångar som tillgodoser kortsiktiga hänsyn. Beträffandeindustrilokalisering är man i första hand inriktad på att minimera deomedelbara verkningarna av utsläppen genom att göra dessa utsläpp i områden sompå kort sikt bäst tål dessa störningar. Detta sätt att resonera anser jag varabyggt på en utspädningsfilosofi - man söker gömma undan miljöstörningarna på ett kortsiktigt sätt. utgångspunktmåste vara att man i stället skall göra utsläppen i recipienter där störningarnaär lätta att konstatera på kort sikt så att man bringas att sätta inerforderliga reningsåtgärder , innan man har ackumulerat i natursammanhangmycket stora mängder av miljöstörande ämnen. Ett annat uttryck för denna utspädningsfilosofi är att manvill lägga de tunga miljöstörande industrierna vid kusterna, och då främstVästkusten. Jag anser att dessa industrier måste kunna förläggas också tillinlandet och att man då måste tillvarata och återanvända utsläppen så långt sommöjligt och i övrigt minimera miljöstörningarna till under säkra ekologiskastabilitetsgränser. Liknande kritiska synpunkter på denna utredning medutgångspunkt i ett ekologiskt betraktelsesätt har framförts av iett särskilt yttrande som är fogat tUl det betänkande från jordbruksutskottetsom vi nu debatterar. Även om jag anser att utskottet i betydande utsträckningskönmålar, måste jag säga att utskottet i sin skrivning är mycket positivt tilldet ekologiska sättet att se på miljöfrågorna. Som jag tidigare anfört liggerinte ett ekologiskt betraktelsesätt till grund för den nuvarandemiljö-vårdsförvaltnmgen, varför jag måste tolka utskottets skrivning så, är beredd att lägga detta ekologiska betraktelsesätt till grund fören omarbetning och precisering av miljöskyddslagen. Gör man det bin det möjligtatt i fortsättningen inom miljövårdsförvaltningen fatta objektiva beslut,grundade på direkta mätningar i miljön, och det nuvarande avvägningstänkandetskulle kunna avskaffas. Med anledning av utskottets positiva skrivning har viavstått från att reservera oss för ett yrkande om en precisering av nu gällandemiljöskyddslag. Det andra yrkandet i motionen är att rUcsdagen skalluttala sig mot att tjänstemän inom miljövårdsförvaltningen kan inneha konsultuppdraginom näringslivet. Utskottet hemställer att detta yrkande inte skall föranledanågon åtgärd från sida. Utskottet hänvisar här till bestämmelserna istatstjänstemannalagen, där det heter att tjänsteman ej får åtaga sig uppdrageller utföra verksamhet som kan rubba förtroendet till hans oväld itjänsteutövningen. Vi anser här att det samarbete som förekommer meUanmiljövårdsmyndigheterna och kapitalistiska intressen måste klart redovisas. Vianser också att former måste tillskapas för allmänheten att öva inflytande påmiljöskyddsärendena i ett läge då positionerna och dispositionerna ännu intehunnit bli låsta. Vi anser att konsultuppdrag av tjänstemän inommiljövårdsmyndighet eller rådgivare till denna hos näringsidkare som är ellerkan bli part i mål om miljöskydd inte skall tillåtas. De inkomster som dessakonsultuppdrag leder till kan i sin tur beräknas medföra otillbörligalojaliteter som kan påverka beslutsfattandet i för miljön menlig riktning. Jaganser att mycket väl kan uttala som sin mening att dylika konsultuppdrag,med hänvisning tUl statstjänstemannalagen, inte kan tUlåtas i fortsättningen. Med hänvisning till vad jag här nu anförtvill jag yrka bifall till reservationen 2 av . Miljövårdspolitiken, m. m. 8 protokoll 1972. Miljövårdspolitiken, m. m. HerrLARSSON i (c): Man har från sida passat påtUlfället att i samband med riksdagsbehandlingen av detta ärende göra vissavärderingar. Det här ärendet handlar ju om mätinstrument, analyser ochjämförande kalkyler, och med den utgångspunkten kan jag förstå det. Det skulleemellertid vara mig främmande att ge mig in i ett försök till en värderingeller gradering av eget politiskt arbete. Både och hari detta sammanhang uttalat sig med en viss emfas och sagt att fått enstämpel på sig för att vara intresserad av miljövårdsarbete - en stämpel somfolkpartiet antagligen gärna skulle vilja ha och som man kanske rent av skullevilja försöka ta ifrån oss. Detta är naturligtvis fullt tiUåtet, och jag skuUehelst inte vilja debattera den detaljen. Men låt mig ändå försöka att ge ettråd i all vänlighet. Den här stämpeln får man aldrig på sig genom att själv gåomkring och tala om hur duktig man tror att man är. En regel, som jag tyckerhör hemma i detta sammanhang, är att ingen kan höja sig själv en endamillimeter i något sammanhang genom att försöka sänka en medmänniska, enkonkurrent, en rival eller en medarbetare. Om man skall lyckas, exempelvis medmiljövårdsarbetet, tror jag tvärtom att det kan vara bra att följa ett annatgott råd - var inne på den saken -nämUgen att man bör försöka vararealistisk. Ett realistiskt handlande i miljövårdsarbetet är t. ex. att läggafram reahstiska, sakligt väl underbyggda motioner som efter hand vinnerriksdagens bifaU och därmed får de effekter i samhället som vi önskar. Jagkunde ge massor av exempel på sådant miljövårdsarbete. Men jag tycker att detkanske inte riktigt hör hemma här. Jag skall inskränka mig tUl att nämna ettpar exempel som hör samman med dagens frågor. Reservanterna, och , anför attekologin och detta att kunna mäta exakt vad som händer omkring oss tillhörmorgondagens progressiva miljöpolitik. Det är riktigt, men det gäller inte baramorgondagen, för det är någonting som vi redan är en bra bit inne i och arbetarmed. Att dessa båda reservanter inte riktigt vet vad som hände ,har jag full förståelse för. De tillhörde ju inte då och hade kanskeinte tillfälle att följa den tidens politik. Men vad som hände i på1960-talet utgör bakgrunden till miljökontrollutredningen, som i böfian av 1973framlägger ett mycket omfattande förslag. Utredningen har där utnyttjat allteknisk expertis som finns i detta land just när det gäller att skisseramätsystem och informationssystem i miljövårdsfrågor. Då tycker jag inte det ärrealistiskt att hänga på en reservation och låtsas som om ingenting har hänt.Den utredningen har arbetat länge till följd av bifallna motioner på1960-talet. En annan mycket viktig fråga - det skulle vara mig heltfjärran att på någon punkt vilja debattera vad som sagts här när det gällermiljövårdsambitionerna, eftersom det är rätt och riktigt är att vi måsteförsöka mäta välfärdens innehåll. Det räcker inte med bruttonationalproduktensom mätvärde. Men inte heller detta är något nytt. Jag kan erinra om mångaroliga episoder i , då talare har beskyllts för att sväva litet i detblå när de försökt att skissera sådana här system, att begagna dessa inte kvantifierbaravariabler och att lägga dem tUl grund för en bedömning av Nr 121 vad välfärden innehåller. Det harhänt en del. Det jag tycker är intressant i detta sammanhang 22 november1972 Den heter så, . Det finns ingenting _ Det fanns någonting tidigare som hette ijovaraspoi-naturresursutredningen. Den har avslutat sitt arbete. finns det någontingsom heter miljökostnadsutredningen, och det är den menar när hon helatiden talar om miljöresursutredningen. tillsattestill följd av en bifallen motion. deltar i dettaarbete, och det måste vara något mycket väsentligt för den. Det är heltsjälvklart att dess viktiga arbete är att mäta Vad uteblivna miljöinsatser kanbetyda. Därför har jag inte kunnat skriva på reservationen som antyder attingenting skulle ha hänt i detta sammanhang. har på ett mycket riktigt sätt talat om vadmiljöbudgeter innehåller. Beskrivningen var korrekt och intressant ochinnehåller rätt trevliga formuleringar. Men inte heller den är så särskilt nyför . Jag tror att miljöbudgeter måste göras upp i varje särskUtsammanhang! de konkreta frågorna. Jag kan berätta att itrafikbullerutredningen, som är mitt uppe i ett intensivt arbete, använder vioss av det systemet att vi har tagit experter till hjälp, företagsekonomer ochnationalekonomer. De hjälper oss att försöka skapa s. k. miljöbudgeter. Jag tror också att det är riktigt att sådana måsteförekomma i många sammanhang och kopplas direkt till de konkreta förslag somman har att hantera. Men förslaget här, att man helt plötsligt skuUe fatta ettrent allmänt rUcsdagsbeslut och med en svepande gest över hela fältet göra uppen rad miljöbudgeter, har reservanterna egentligen själva tUlbakavisat i sinreservation, därjag tycker de uttrycker sig korrekt med orden"----- tekniken befinner sig ännu på ett ganska primitivt stadium, och någrafullständiga eller fulländade resultat väntar sig ingen". Vidare sägs attdet är rimligt "att utredningen om miljövårdens kostnader får i uppdragsöka sätta upp några modeUer till sådan budgeter på några särskilt viktigaområden". Det är inget fel i den formuleringen, men den beskriver ändåvärdet av framstäUningen; man kan ju inte bara så här utan vidare begäramUjöbudgeter som helt plötshgt skaU omfatta aUting. Jag tror i stället attsådana måste upprättas i samband med förslag till konkreta mUjövårdsåtgärder. Jag skulle när de ideologiska bedömningarna förs in idebatten vilja påstå att den enda verkligt partiskiljande frågan kanskeär vad vi inom ser såsom grunden för hur en vettig miljöpolitik när detgäller bebyggelse och befolkningsfördelning i vårt land utvecklas, dvs. fråganom ett decentraliserat samhälle. Vi tror att det är den viktigaste grunden fören lösning av de stora miljöproblemen och skydd för våra naturresurser.Om detta och om hur man skall klara decentraliseringen är man ju inte riktigtenig i politiken. Jag ber om överseende, herr talman, för att att mittanförande kommer att ta , men det har hänt en hel del under debatten som har gjort att jag höll på att glömma att tala om min egen motion. MUjövårdspolitiken, m. m. I motionen 1265 har vi anhållit om att få till ståndnågonting som skulle kunna kallas en ekologisk riksplan. Vi har nöjt oss med deuttalanden som görs i utskottets skrivning av utskottets majoritet.