prot · FV0948 · 1972-12-31 00:00:00 — Vud jag hur velut säguär utt fråguns handläggning - i vurje full som jug hur upplevt den i försvuretsfustighetsnämnd och senure i riksdugen - har skett med varlighet och storrespekt för de känsUgu problem som det ändå hundlur om. Jug hur, herr tulmun, inget unnat yrkande än om bifalltill utskottets förslag. Men jug unser utt de riksdugsman herrKorpås och i m. fl. som med sturkt engugemung deltugit idebutten bör vuru de rätta att hjälpa tUl att skapu en atmosfär iRemmeneområdet som återställer förtroendet mellun myndigheternu och den berördubefolkningen. Jag menur att dessu riksdugsledumöter, som hur personligukontukter i orten och känner bygden, är de rättu ombuden för riksdugnär det gäller utt skupu den atmosfär uv förtrolighet och sumurbete som är enförutsättning för utt kunnu lösu de mycket känsligu murkfrågornu för en del uvbefolkningen i . Utvidgningen av Remmene skjut fält i () kort genmäle: sude utt jug överdrev. Men vikun inte mätu eller återspeglu människors känslor; därför kun vi inte hu någondebutt om det. Men, , på vilken punkt har jug då överdrivitkonkret och i sukfrågun? Jug vUl drista mig utt svura själv, utt jug inte huröverdrivit på en endu punkt i sakfrågan. Sedun vill jug gärnu erinru om dendebutt rörunde utlokulisering uv stutligu företug som vi förde här i höstus.Jag var ny som ledamot då och iakttog med intresse det engagemang många uvkummurens ledumöter visude i den debutten och hur mångu undru hårt engugeradesig. Debutten gällde utt tUl en ort vinnu människor som inte ville flyttu. Idettu fall begär vi inte att någon skall komma till vår ort; vi begär bara attfå behålla de människornu, småbrukurnu, i vår bygd. Det tycker vi är enpruktisk och sansud syn på lokaliseringspolitiken. Vi vill behållu vårumänniskon Vi vill inte huggu till oss några undru, som inte önskur kommu tilloss. Ni som deltog i fjolårsdebatten borde i vurje fall förstå vud vi talar omi kväll och ger oss kanske stöd för det. HerrSIGNELL (s): Jug hur inte för uvsikt utt läggu mig isukdebatten om utbyggnud uv Remmene skjutfält eller ej. I stället vill jug meduniedning UV dugens debutt göru någru reflexioner, eftersom det till störstudelen är sammu ledumöter som står bukom motionen 954 till årets riksdug och sommotionerude till fjolårets riksdag mot ett utbyggunde uv dettu skjutfält. 1 är har motionärerna nöjt sig med utt buru yrka uvslug päutbyggnud UV skjutfältet och yrkar mte som 1971 på att skjutfäUet skuU föriäggustill Edsmären i . Det vur för oss skaraborgsku riksdagsmän ettmycket chockerande yrkande som de sex ledamöterna från Utvidgningen av Remmene skjut fält I betuckur vi oss för dyliku lokaUserings-uktiviteter tiUvårt län. Vi unsåg också det yrkundet mycket märkligt därför utt det föreslugnuområdet, Edsmären, är en kronopurk med ett mycket rikt fågelliv. Jag vill även göra den reflexionen med anledning avföregående års debutt utt yrkundet om utt förläggu skjutfältet till kronopurkenställdes den 12 muj, summu dug som vi hude huft den mycket livligu debatten omRitsem-Kaitumprojektet. 1 den debatten stod natur- och miHöfrågornu i centmm.Men vud hände vid voteringen om förläggundet av skjutfältet till Edsmären? Jo,71 ledumöter röstude för den motionen och det intressuntuste vur utt det tUlstörstu delen vur summu ledumöter som med iver tidigare hade slagitsmot en utbyggnad av Ritsem-Kaitum. Men när det gällde att förstöra och fä ettfågelrikt område i sönderskjutet, då vur det slut med nutur- ochmiHövårdsintresset! hur vi emellertid även i fått skjutfältutbyggdu. sedun röstude tvåkummarriksdagen igenom en propositionom en fördubbling av Kräks skjutfält utanför Karisborg. Mot den utbyggnadenmotionerade skaraborgsku riksdagsmän från sumtligu i länet representeradepartier. Men något förslag om utt lokalisera skjutfältet till något unnut länfrumfördes inte, och det unser jug hedrude minu företrädure från Skuruborgslän. Jug vill , herr tulmun, uttala mintUlfredsställelse över utt de fem motionärernu från i är inte tugitmed försluget om utt flyttu Remmencfältct till vårt län. Det kunske beror påutt mun blivit litet mer fågelvänlig nu när mun fått hjälp i motionerundet UVherr från Uppsulu. Det är svårt utt inte engugeru sig mycketsturkt när mun som jug under barn- och ungdomstiden levt i skuggan uvskjutfältet. Jag vill inte polemiseru mot dem som tulut. Jag villburu vädju om eftertunke. Om motionen nu fälls kommer en tragisk utveckling attbli föHden. Motståndet är för närvurunde kompukt. Jug instämmer här gärnu medherr utt vi måste hjälpus åt utt få en ny stämning. När jug sägerdettu är det med kunskup om stämningen i bygden; när jug tulur för ett undmm ärdet för utt vi skull kommu åt den här problemutiken och inte köru huvudet iväggen. Vi skull hu klurt för oss utt vud det gäller för demsom kämpar mot beslutet är inte längre pengar - de säger: Vi ger inga bud, vivill inte ha pengar - utan det är bygden det gäller. Och dettu är ingen bygdsom håller på att dö, i vude fall vur det inte det före . Låtmig buru ta två exempel i ull hust. , som känner sig hotad uvutrudering, hur 84 invånure, vurav 25 burn under . socken, somväntar samma öde, har 87 invånare, varuv 20 barn under 10 är. För dessumänniskor är det helt enkelt inte frågun om pengar, utun det är en ny anda somtar sig dessa uttryck. Det är människor som känner inte bara för den gård därde bor utun för bygden. Skull vi få en rätsidu på problemet jug talar inte omunnut än utt lösa den konflikt som har drubbut området rent mänskligt -måste vi Jag vädjar tUl ledamöterna att stödju motionen och därmed ge oss ettandmm för att klura bygden. i UddevuUu (s): TUl det sista vUl jug buru kort och gott säguutt jug mycket väl förstår den oro som förekommer i bygden. Men jug tror intemun vinner någonting med ett uppskov bl. u. därför att förvärvet behövs detär den rent sakliga sidan. Om mun dessutom inte är inne på tunken att upphävariksdagens beslut - och det säger ju utt hun inte är - skuUebefolkningen kunnu känna sig lurad uv att nu uppskjuter suken. Viskull väl ändå inte futtu ett beslut som kunde få en sådun föHd. Därför vidhåller jug, herr tulmun, mitt yrkunde om bifalltUl utskottets förslag. Höjning av den nedre åldersgränsen för vapen- ochstridsövningar m. m. överläggningen var härmed slutad. Propositioner guvs på bifull tilldels utskottets hemställun, dels motionen nr 954 uv m. fl., ochförklurudes den förru propositionen vura med övervägande ju besvurud. Sedunherr begärt votering upplästes och godkändes följundevoteringsproposition: Den som vill utt kammuren bifuller försvursutskottets hemställun i betänkundetnr 8 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhar kammaren bifuUit motionen nr 954. Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertalet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning guv föHunde resultut: § 7 Höjning av den nedre åldersgränsen för vapen- ochstridsövningar, m. m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 9 med uniedninguv motion om höjning uv den nedre åldersgränsen för vupen- och stridsövningur,m. I dettu betänkunde behundlades motionen 1972:962 av fruTheorin (s) och () vari hemställts att hos Kungl. 1. uttåldersgränsen för regelrätta vupen- och stridsövningur fustställ-destUl , 2. att i dengrundläggande utbildningen inom frivilliga försvarsutbUd- 6 protokoll 1972. Höjning av den nedre åldersgränsen för vapen- ochstridsövningar m. m. ningenjämväl skulle ingå utbildning om säkerhetspolitUcens alla delar somutrUcespoHtUc, biståndspolitik, handelspoHtik, nedrustnings- och fredspolitUc. Utskottet hemställde att rUcsdagen 1. som sin meninggav Kungl. Maj:t tiU kännu vud utskottet med uniedning uv motionen 1972:962hude anfört om åldersgränsen för utt delta i pruktikunttjänstgöring förskolungdom där stridsutbildning förekom, 2. skulle uvslåmotionen 1972:962 såvitt avsåg yrkande om utbUdning ungåendesäkerhetspolitUcens ullu delar. I motionen 962 hur och jug begärtdels utt åldersgränsen för regelruttu vapen- och stridsövningur skuUfustställas tUl , dels utt i den grundläggunde utbildningen inomfrivilligu försvarsutbildningen också skaU ingå utbUdning omsäkerhetspolitikens ulla delar, inrymmande även utrikespolitik,biståndspolitik, handelspolitik, nedmstnings- och fredspolitik. Skälen för våra motionskrav är principieUa. I vad gäUeråldersgränsen har fastställt den allmänna värnpliktsåldern tUl 18år, och vi menar att det inte kan varu rimligt utt unga pojkar skall delta istridsövningar , oavsett om det sker i hemvärnsutbUd-ningeneller vid sådana praktikantläger som TV visade en inspelning från.Utskottet har noterat att stridsövningar genomförts vid praktikantläger på sättsom inte överensstämmer med gällande bestämmelser något som också debatten ihöstas gav klart besked om. Efter den debatten har försvarsdepartementet förberörda myndigheter överbefälhavaren, cheferna för armén, marinen ochflygvapnet m. fl. påtalat åldersgränserna för försvarets ungdomsarbete och dåockså översänt protokoll från kammardebutten. Dettu är i och för sig bra. Så bara några ord om praktikantlägren, vUkas syfte är uttge informution om de yrken som finns inom försvuret. I reuliteten synspruktikuntlägren vuru klart yrkesinrUctade för ett efterföHunde mUitär-yrke.Utskottet refererar hur utbUdningstiden kan fördela sig. Där sägs bl. u. attvupentjänsten omfuttar av tiden. Låt mig då tUlägga att enligttjänstemeddelande vid krigsmakten nämns i förklaringen om vud vupentjänsten börinnehållu muterielkännedom, skjutregler, säkerhetsbestämmelser och skjutningmed gevär eller kulsprutepistol. Däremot sägs inte utt regelrättastridsövningar, inrymmande spuning och eldöver-full, skull ingå i vupendänsten,något som vi numeru vet hur förekommit. I den rekryteringsbroschyr som jug i debatten i höstusvisude kummurens ledamöter sägs: "Under ett pur trevligu och intressuntusommarveckor får Du en kort orientering om arméns verksamhet. Du får görautflykter tUl olika sevärdheter och Du får utöva idrott, bad och frUuftsliv.Programmet anpassas tUl regementenas och truppslagens olUca verksamhet. ex. få handskas med radiostationer, förevisningsvapen och terränggåendefordon. För den som fyllt kan också Vid vissa läger studeras vapen och telesystem ingående." På dessu informutioner om pruktikuntlägren skaUföräldrurnu sedun ge sitt tillstånd. Ingenstuns står en rud om övningur medkulsprutor, grunutgevär, uutomutkurbiner eller utt stridsövningur med spuningoch eldöverfull förekommer. Till dessu pruktikuntläger kun ungdomar i dagrekryterus det år de fyller , med undru ord får 15-åringur deltu. Utskottet hur en positiv inställning tUl en förändring uvåldersgränser-nu för pruktikuntlägren, vUket jug med tucksumhet noterur, ävenom det i suk baru betyder en frumflyttning med . Det finns emellertid uniedning frågu sig vud utskottetuvser när mun säger: "För utt få information om de yrken som finns inomförsvuret behövs enligt utskottets mening i ullmänhet inte utt ungdomurnusjälvu deltar i övningur uv stridsmässig kuruktär." Enligt vårt förmenundebehöver över huvud tuget inte deltugure i pruktikuntläger deltu istridsutbildning. Utskottet föreslår nu utt åldersgränsen för utt få deltu ipruktikunt-dänstgöring där stridsutbUdning förekommer skull höjus senust fr. o.m. 1973, så utt vederbörunde skuU fyllu det år tjänstgöringenbörjur. Dettu betyder i suk att pojkar får rätt att deltu istridsutbildning. Men när det gäller hemvärnet säger utskottet att man unserdet nuturligt utt åldersgränsen för stridsutbUdning inom hemvärnet och inomorgunisution för frivilligt försvur bör knytu un "till den lägstu åldervid vUken inskrivning som värnpliktig kun ske, dvs. det år vederbörunde fyller16 år". I suk kan det betyda att en 15-årig hemvärnssoldat får deltu istridsutbildning. Som jug tidigure hur sugt är vårt kruv principielltmotiverat. Vi menur att det är nuturligt med en generell gräns förstridsutbildning som föder den ullmännu värnpliktsåldern och inte enåldersgräns som vurierur. Det vore i och för sig intressunt utt få veta hurmångu av våra värnpliktiga som skriver in sig det år de fyller ; inteminst med tunke på utt äldersgränsreglernu föreslås unpussus till dem och intetill den ullmänna värnpliktsåldern. I vud sedun gäller det undru kruvet utt i utbUdningen inomden frivilligu försvursutbildningen skuU ingå också utrikespolitik,biståndspolitik, hundelspolitik, nedrustnings- och fredspolitik sägerutskottet: "Orientering om säkerhetspolitiken ges inom ramen för denförsvursupplysning som bör förekommu vid ull mUitär utbildning" ochuvstyrker motionen i dennu del. Jug hur svårt utt tänku mig - det hur ocksåbekräftuts uv undru som föHt UtbUdningen utt bistånds-, freds-, ochnedmstningspolitik uv mUitärer skulle ges motsvurunde informutionstyngd sominformationen om de mUitäru metodernus överlägsenhet. I det tjänsteutlåtundesom jug tidigare refererat tUl preciseras utbUdningens omfattning i detaH i vadgäller pruktikuntläger. Där sägs att utbUdningen bör omfatta försvarsupplysning,svensk säkerhetspolitik, totalförsvurets och det militäru försvuretsmålsättning och uppgifter, försvuret som sumhällsfunktion och den ullmännuvärnplikten. Däremot sägs ingenting om utbildning i biståndspolitik,utrikespolitik, hundelspolitik sumt nedmstnings- och fredspolitik. Höjning av den nedre åldersgränsen för vapen- ochstridsövningar m. m. Ang. åtgärder rörande den nya blockorganisationen delar somvi menar bör ingå i den grundläggande utbildningen, detta inte minst som enmotvikt mot den indoktrinering för de mUitära försvurs-metodernu och den riskför en glorifiering uv det militäru våldet som mUitärutbUdning i vurje form förvåra burn innebär. Jug ber utt med dettu få yrku bifull till motionen 962. i Gäddvik (m): Trots den senu timmen hur mycketutförligt redogjort för tunkegångurnu i motion nr 962 som vi här behundlur ochutskottsbetänkundet sumt en debutt som hon hur fört i summu frågu medförsvursministern. Jug vill därför nöju mig med utt sägu utt utskottet delaruppfuttningen utt det behövs en åldersgräns före vilken stridsutbUdning inteskull ägu rum. Utskottet hur med uniedning uv motionen prövut frågun omlägstu ålder för deltugunde i stridsutbildning och förordur utt åldersgränsenför deltugande i pruktikuntdänstgöring där stridsutbildning förekommer höjs, såutt vederbörunde skull fyllu det år då dänstgöringen påbörjus. Iövrigt hur vi inte föreslugit någru förändringur i nu gällunde bestämmelser. Jug viU också meddelu kammuren utt orientering omsäkerhetspolitiken ges inom rumen för den försvursupplysning som bör förekommuvid ull mUitär utbildning. Vid ull ungdomsutbildning bör också erinrus om denullvarliga bukgrunden tUl verksumheten och om verkun uv de vupen som äruktuellu vid utbUdningen. Med dettuvill jug, herr tulmun, yrku bifull tUl utskottets hemställun. Överläggningenvur härmed slutud. Propositioner guvs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 962 av och ,och förklarades den förra propositionen varu med övervägunde ju besvurud. På förslug UV herr tredje vicetulmannen beslöt kammuren att till morgondagens summunträde uppskjutubehundlingen uv återstående på föredrugningslistun upptagna utskottsbetänkanden. § 8 Ang. åtgärder rörande den nya blockorganisationen Herr jordbruksministern ordet för att besvaru ' (m) i kummurens protokoll för den17 murs intugnu frågu, nr 131, och anförde: har frågat vilku åtgärder juguvser utt vidtu i uniedning uv förslaget från stutens jordbruksnämnd om utt dennya blockorgunisutionen skull trädu i funktion den . Frågun är under beredning inom jordbruksdepurtementet.Bestämmelser kommer utt meddelus inom den närmuste tiden. HerrLEUCHOVIUS (m): Jug ber utt få tucku jordbruksministern försvaret som jag fått på mm enklu frågu ungående jordbruketsurbetsblocksorgunisutio-ner. Svuret kom ju snubbt. Jug förstår också utt ettförslug är under utarbetande och att jag får närmare svar inom den närmastetiden. Anledningen tUl utt jug hur ställt frågun är utt jug somöverblockledure i min egen kommun hur sysslut gunsku mycket medblockorgunisutionen och vet utt det uppstår storu svårigheter inom jordbruket,inte minst när ensumbrukure bUr inkullude till repetitionsövningur, utt fåkompetentu ersätture. Vi vet också utt blockorgunisutionen hur vurit föremålför utredning uv jordbruksnämnden och att dess förslag innebär att en nyorganisation skall träda i funktion den 1 juU 1972. Men eftersom inga som helst funktionärer har utsetts tilldenna organisation som så snabbt skaU träda i kraft, undrar man hur det skallbli, allra helst som det i den budget som framlades ochsom vi håller på att behandla endast finns ett mycket ringa belopp upptagettill planeringen av denna organisation. Jag tror det behövs en del resurser föratt få den att fungera. Det här är en viktig organisation iberedskupshänseende, men jug tror utt den hur storu uppgifter utt fyllu ävenunder fredligu förhållunden. Jug ber än en gång utt få tucka för svaret och hoppus uttförsluget blir positivt närdet kommer. Ang. tillämpningen av reglerna för isklasserna förtonnage i Överläggningen var härmed slutad. §9 Ang. tillämpningen av reglerna för isklasserna för tonnage iBottenviken Herr kommunikutionsministern erhöll ordet för attbesvura i Ljusdul (fp) i kammurens protokoll för den 14 marsintagna fråga, nr 125, och anförde: i har frågat mig om jagär beredd utt förordnu om sådun flexibUitet i tillämpningen uv reglernu förisklussernu för tonnuge i utt onödigu hinder inte uppställs förvintersjöfurten i de södru delurnu uv . Riktlinjer för stutens isbryturverksumhet ges i Kungl.Muj:ts isbrytar-kungörelse. I denna stadgas att fartyg som är lämpade förvintersjöfart kan erhålla statlig isbrytarhjälp i vissa situationer. meddelas av sjöfurtsverket. I vilken omfuttning furtyg behöver ussistuns uv isbrytureberor inte bara på is- och väderförhållandena utun även i hög grud påkvuliteten på de furfyg som nyttjus för vintersjöfurt. meddelurregelmässigt - med hänsyn till uktuellu och förväntude is- ochväderförhållun-den sumt till de tUlgängligu isbryturresurserna - trufikunvisninguroch föreskrifter om trufikbegränsningur för oliku geogrufisku områden.Trufikbegränsningurnu kun innebäru kruv på viss storlek, muskinstyrku ochisförstärkning hos de furtyg som kun påräknu isbryturussistuns. Sjöfartsverkethar utgett den senaste upplagan Ang. tUlämpningen av reglerna för isklasserna för tonnagei avallmänna informationer om vUka trafikanvisningar och trafikbegränsningar somkan bli aktuella i samband med vintersjöfurt och isbrytarassi-stuns. Bl u.unges med hänsyn tUl fartygens iskluss och storlek också vissu riktvärden förde tidpunkter då mun normult kun räknu med att trufikbegränsningurnu träder ikruft respektive upphör för och Bottenhuvet. Meddelunde från isbryturledningen om ändring itrufikbegränsningurnu tiUkunnuges om möjligt före ikruftträdandet. 1möjlig mån och på ett så flexibelt sätt som förhållandena medger tar man dåockså hänsyn tUl den pågående och aviserade trafUcen - som kontinuerligt födsav isbrytarledningen - så att minsta möjligu störningur äsumkus sjöfurten. i Ljusdul (fp): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Humnarna i södra har enligt min mening någotoförskyllt fått rykte om sig att på gmnd av isförhållandena vuru svåråtkomliguvintertid. Visst händer det att isförhållandena även där vissa vintrar blirbesvärliga, men i regel är de hamnarna mindre besvärade av is än hamnarnalängre norr ut. Detta gäUer särskUt hamn, som varitöppen för trafUc hela vintrarna. Det borde därför vara möjligt att vara någotmindre restriktiv när det gäller fartygsstorlek och iskluss i fråga om trafikentUl dessa humnur än till humnur längre norr ut. Men självfallet måste man ständigt varu beredd att hundluefter de kruv som situutionen ställer och det är där min frågu om flexibilitetkommer in. Denna vintersäsong hur hamn varit isfri helu vintern men ändåhur 7 februuri 14 murs gällt utt endust furtyg över ochi iskluss 1 A eller och isklass 1 B eller 1 C fått tillstånd att trafikera hamnen. förvurnudes humnledningen om en ytterligareskärpning uv kruven på storlek och isklass trots utt ingu som helst ishinderförelåg. Det är inte förvånande att humnförvultningen i det läget protesteradeoch gick in med en skrivelse till isbryturledningen. kom såbeskedet att de anförda begränsningarna inte längre skulle gällu Gävlebukten.Det borde enligt min mening vuru möjligt utt behandlu de norru och södru delamauv Bottenhuvet något oUku när det gäUer kruven på furtygsstorlek och iskluss.Det är dock oftu en betydunde skillnud på isförhållundena, t. ex. i Gävlebuktenoch kuststräckun norr om . Det borde vara möjligt utt tillämpu större flexibilitetvid bedömningen med hänsyn tUl de aktuella förhåUandena. Jag noterar, som jagtror, utt kommunikutionsministern hur förståelse för de synpunkternu. För övrigt unser jug utt isbryturberedskupen bör kruftigtförstärkus. Bara ett par kommentarer tUl inlägg. Det är riktigt att under den här vintern hurtrufikrestriktionernu på Bottenhuvet legut omkring en månud efter det normulu,och fordringurnu på fartygen har inte kommit upp tUl de värden somanses normala för tidpunkten i fråga. Eftersom isläggningen och prognoserna för denna utvecklatslikartat för hela havsområdet, har detta i sin helhet fått vidkännas sammatrafikrestriktioner. I sydliguste delen uv har isläggningen genomgynnsummu vindur vurit relutivt lätt. Bottenhuvet hur emellertid i övrigu delurvurit isbelugt och gränsen för den grövre isen hur legut så näru de sydligustedelurnu utt ett omslug i vindriktningen skulle hu kunnut medföru ensvår issituution även där. Erfurenheten visur också utt mycket svåruisförhållunden lätt uppkommer i och Södru Kvurken vid olämpliguvindun Till sistbura några praktiska aspekter på trafikbegränsningurnu. Från lokal horisont kun säkert i vissu full entrafikbegränsning verka onödig. I hamnen och i det närliggande havsområdet ärdet isfritt eller åtminstone nära nog isfritt. Men fartyg som trafikerar hamnenmåste kanske pusseru ett huvsområde med betydunde issvårigheter. De begränsningursom är nödvändigu för det området måste då helt nuturligt också gälla förhamnen och dess närmaste omgivning. Det måste vidare ligga i sjöfartens intresse uttmeddelunde om begränsningar, eUer lättnader i sådanu, ges föreUcruftträdandet och att sannolikheten är stor för att ett meddelande blirgällande och inte behöver ändrus innun det hur trätt i kruft. För utttillgodose det intresset är det enligt min mening nödvändigt utt tendensen iis-och väderutvecklingen hur stabiliserats innun skärpta kruv, ellerlättnuder, beslutus. Ang. rätt för att ta del av statligaaffärsdrivande verks kalkyleringsmetoder i (fp): Jug tycker nog också utt det är riktigt uttmun förvurnur . När kommunikationsministern säger att man måste varuberedd på att omslag i vindriktningen mycket snurt kun ändru situutionen, ärdet väl riktigt, men jug noterur utt mun ändå här kunde efter hänvändelse tillisbrytarledningen mycket snart ta bort aUu begränsningur, trots utt vinternännu inte är förbi. Det visur ju att det är möjligt utt hundlu utifrån denuktuellu situutionen och visa stor flexibUitet om mun vUl. Jug menur för att här finns möjligheter att vara litet snabbare i reuktionerna när vi harsådanu förhållunden som vi hur haft den här vintern. Den skärpning som för Gävles del meddeludesden 9 murs utt trädu i kraft den 15 murs upphävdes den 15 murs och träddesåledes uldrig i kruft. Överläggningen vur härmed slutud. §10 Ang. rätt för att ta del av statliga affärsdrivandeverks kalkyleringsmetoder Herr kommunikutionsministern erhöll ordet för uttbesvuru () i kummurens protokoU för den 14 murs intugnu frägu,nr 127, och unförde: Ang. rätt för att ta del av statligaaffärsdrivande verks kalkyleringsmetoder har frågat mig om jag anser attstutligu uffärsdrivunde verk bör få vägra utt ta del uvderus kulkyleringsmetoder. är aktuell i ett ärende som nyligenhänskjutits tiU Kungl. Beredningen uv ärendet är ännu inte uvslutud.