prot · FV0956 · 1972-12-31 00:00:00 — Där har man endast pekat på de kostnadsökningar som skullefölja med rätt till ersättning från försäkringskassa för hälsokontroller. Manbeaktar inte sådana tänkbara besparingar i fråga om sjukvårdskostnader ochproduktion som jag nämnt här. Från den enskilde individens synpunkt är frågan minst likaangelägen. Möjlighet till ersättning från för åtminstone endel av kostnaderna för aUmän hälsokontroll skulle stimulera den enskilde attgenomgå sådan kontroll, kanske regelbundet. Och detta kan för individeninnebära trygghet beträffande hälsotillståndet. Hälsokontrollen ger ocksåmöjlighet att uppdaga ohälsa i tidigt skede och ger därför bättre fömtsättningarför behandling och återvinnande av full hälsa. Fördelen för individen i dessaavseenden sammanfaller med det samhällsekonomiska intresset. Utöver ersättning i samband med havandeskap finns det ettundantag från huvudregeln att ersättning från försäkringskassa enbart utgår i samband med sjukdom. Försäkringskassa kan nämligen träffa överens kommelse med arbetsgivare om skälig gottgörelse för arbetsgivarens kostnader för företagshälsovård. En förutsättning är att arbetsgivaren anordnar läkarvård eller vidtar sjukvårdande åtgärder, så att kassans utgifter för sjukvårdsersättning kan antas minska. Antalet avtal av den '20 här typen mellan arbetsgivare ochförsäkringskassa varierar från kassa till kassa, menenligt en siffra berördes drygt 400 000 arbetstagare avsådana överenskommelser. Som framhålles både i folk-partimotionen och ireservationen medför detta orättvisor, EnUgt vår mening bör det vara självklartatt också den förebyggande hälsovården blir tUlgänglig för alla medborgare pårimliga ekonomiska villkor. Reservanterna delar utskottsmajoritetens uppfattning attden här föreslagna reformen måste föregås av ingående överväganden. Utredningsarbetei frågan pågår , alltså sedan närmare , och detutredningsarbetet beräknas fortsätta hela 1972, Det betyder att förslag intekan föreläggas årets riksdag, vilket vi beklagar. Utredningsarbetet måste nupåskyndas, så att förslag framläggs , och med menar vi då senastvårriksdagen 1973, Jag ber att få yrka bifall tUl denreservation som är fogad till socialförsäkringsutskottets betänkande nr 16, den 12 aprU 1972 Utvidgad ersättningsrätt enligt lagen om allmän försäkring Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. FrökenSANDELL (s): De frågor som är föremål för behandling i dethär utskottsbetänkandet prövades av så sent som förraåret. Det är klart att det i utskottsbehandlingen inte har skett någonförändring av positionerna till , med undantag av attreservanterna begärde att det skulle läggas fram ett förslag 1972,Årets reservanter är litet mera tillbakadragna och reservationen merautslätad. Man ger allmänt en puff för att ett förslag från regeringen bör kommaså snart som möjligt. Om vi jämför reservationen med utskottsbetänkandet, finnervi ju att det är ganska stora överensstämmelser i gmndsynen på det här ärendet.Reservanterna säger liksom fröken här att det är svårt attöverblicka de ekonomiska konsekvenserna och att det behövs ingåendeöverväganden. Utskottet har för sin del uttalat: "Frågor som har samband med kraven på utbyggnad avden förebyggande hälsovården är föremål för utredning.Socialstyrelsen fick 1969 Kungl. Maj;ts uppdrag att verkställa utredning omutvecklingen av hälsoundersökningar och annan hälsovård och att därvidundersöka hur denna verksamhet skulle kunna inordnas i den av samhälletbedrivna sjukvården. Under utredningen skulle styrelsen i samråd medriksförsäkringsverket överväga avgränsningen av de sjukvårdande åtgärder somersätts av den allmänna försäkringen. Enligt vad utskottet inhämtat beräknasutredningsarbetet pågå hela 1972. Det kan vidare hänvisas till det arbete sompågår inom sjukvårdskostnadsutredningen, som enligt direktiven skall göra ensamhällsekonomisk analys rörande sjukvårdskostnadernas utveckling och enundersökning av verkningarna av nuvarande metoder för sjukvårdskostnademasfinansiering. Utskottet finner det angeläget att frågan om denförebyggande hälsovårdens ställning i förhållande tUl sjukförsäkringen blirklarlagd." Det är således inte några större differenser mellanutskottets majoritet och reservanterna, men vi måste göra klart för oss attdet är många den 12 aprU 1972 Utvidgad ersättningsrätt enligt lagen om allmänförsäkring moment somingår i den förebyggande hälsovården. Det kan vara s. k. riktad hälsokontroU,det kan innebära rätten för anställda att få kontroll på sin medicinska status,det kan vara förbättring av arbetsmiljön så att man förhindrar sjukdom ochinvaliditet. Man måste också räkna med att om man bestämmer sig för attsamhället skall ersätta sådan förebyggande hälsovård, måste man också pröva omdet skuUe gälla sådana insatser som förhindrande av alkoholskador och andraliknande hälsomoment. Klart står i alla fall att det är ett vittomfattande fältsom man här måste se över och att det måste ske en prioritering redan vidurvalet av de åtgärder man viU ha in under dessa bestämmelser. Frågan uppstår också om det verkligen är den rätta vägenatt inordna det under den obligatoriska sjukförsäkringen och att där övergehuvudprincipen i den obligatoriska sjukförsäkringen, nämligen att ersättningskall ges från försäkringen när det gäller inkomstbortfall i samband medsjukdom. Även om detta är en obligatorisk försäkring och vi inte själva väljeratt vara medlemmar eller inte, är det ett intresse för oss som är försäkrade,att det primära i ersättningsrätten bevaras och att avgifterna inte rusar ihöjden på gmnd av utgifter som man kan tänka sig att ta ut på andra vägar. Det som man här föreslår kommer att kosta mycket pengar,och det är inte bara fråga om en utgift för samhället. Om reservanterna skullefå sin vilja igenom är det mycket möjligt att man också måste höja avgifternainom sjukförsäkringen ganska kraftigt. Därför är det naturligtvis nödvändigtatt man mycket noga undersöker alla aspekter innan man lägger fram ett förslagför . Att företagshälsovården och annan förebyggande hälsovård på långsikt kan avlasta sjukvårdskostnaderna är det väl ingen som förnekar. Denuppbyggnad av företagshälsovården som sker visar ju också att man frånsamhällets sida fäster mycket stor vikt vid just den förebyggande hälsovården.Det är också de synpunkterna som ligger till grund för bestämmelserna i 2 kap.7 § lagen om allmän försäkring, som fröken talade om och som germöjlighet till ekonomisk medverkan från samhället när arbetsgivare så påkallar. Både motionärer och reservanter säger attförsäkringskassan inte har någon skyldighet att ge bidrag. Men så snart det ilagen står talat om bidrag har kassorna skyldighet att ta upp förhandlingar,när arbetsgivarna så påfordrar. Däremot har de givetvis ingen skyldighet attbedriva någon uppsökande verksamhet. I och med att det står i lagen är detemellertid klart att man måste förhandla när det förekommer fall somarbetsgivarna anser vara av den arten att det är tänkbart med en ersättning. I princip är vi väl alla överens om att hälsokontroll ochförebyggande sjukvård är stora samhällsintressen. Men för sådan verksamhetmåste man planera, undersöka vilka vägar man skall gå och hur man skall skaffafram pengar. När det finns utredningar färdiga kan vi emellertid i regel väntaoss att de leder fram till riksdagsbeslut. Jag tycker inte att reservantemas skäligen enklaviljeyttring i reservationen bör upphöjas till en skrivelse tUlKungl. Därför ber jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottetshemställan. FrökenBERGSTRÖM (fp): Fröken började sitt anförande med attsäga att reservationen i ärendet var utslätad i förhållande tUl denreservation som vi avgav vid samma ärendes behandling . Vi begärde dåförslag ill årets riksdag. Men vad gör man när utskottsmajoriteten har inhämtatuppgifter från en utredning att arbetet väntas pågå hela 1972? Då lönar det sigju inte att på nytt framställa begäran om förslag till 1972 års riksdag. Det är tänkbart att det kan betraktas som utslätat att vii reservarionen skrivit "", men i detta ord ligger tanken attutredningen möjligen skulle kunna bli färdig än beräknat och då kan lägga fram ett förslag. Som jag sade i mitt tidigareanförande menar vi med "" senast under vårriksdagen 1973,Denna utredning tillsattes ju och har alltså arbetat i det . Under den tiden borde utredningen ha hunnit fä fram något förslag somkan föreläggas . Fröken drog i detta sammanhang in frågan omhälsokontroller av en helt annan typ än den som avses i föreliggande motioner.Där har man inskränkt sig till att tala om allmänna hälsokontroller, alltsåkontroUer som kunde tjäna syftet att kontrollera det allmänna hälsotillståndetutan att vara riktade på någon speciell typ av sjukdom eUer annan svårighet jag tror att fröken nämnde även alkoholism i detta sammanhang. Dennaallmänna hälsokontroll skulle i rent förebyggande syfte kunna vara tUl stornytta för människor i allmänhet, så att de inte råkar ut för besvärligaresjukdomstillstånd. Fröken säger sedan att det är viktigt att bevaradet primära i ersättningsrätten - alltså att det är fråga om ersättning enbarti samband med läkarvård och vid sjukdomstUlstånd. Hon menar att man därför intebör ta in andra saker i det sammanhanget, utan att sådant som ersättning förhälsokontroll skulle kunna betalas andra vägar. Men fröken aktar sigvisligen för att nämna några sådana andra vägar, och det är nog rätt svårt attfinna några. Jag vill ytterligare poängtera vad jag sade i mitt förstainlägg, I den mån man kan ge ersättning för hälsokontroller kan det kanske ioch för sig innebära en merkostnad inom den allmänna försäkringens ram på detsättet att man får utgifter för dessa hälsokontroller, men man kan säkertförvänta sig en minskning inom samma försäkrings ram med hänsyn till att mankan förebygga att sjukdom uppkommer eller börja behandlingen av sjukdom på etttidigare stadium, vilket väsentligt minskar kostnaderna för sjukvård, sompatienten får ersättning för ur den allmänna försäkringen. Jag tror inte allsatt det blir fråga om att höja avgifterna i den allmänna försäkringen, somfröken gjorde gällande; det kanske rent av kan bli motsatsen. Beträffande möjligheterna för försäkringskassa ocharbetsgivare att träffa överenskommelse om företagshälsovård säger frökenSandell, att försäkringskassorna har skyldighet att ingå i förhandlingar omsådan överenskommelse. Jag vet inte vad det innebär. Utskottsmajoriteten härisocialförsäkringsutskottets betänkande nr 16 skrivit att en försäkringskassahar rätt att med arbetsgivare träffa överenskommelse, men det står Utvidgad ersättningsrätt enligt lagen om allmänförsäkring Nr 56 ingenting om skyldighet i detsammanhanget. Onsdaeenden hade man i fjolårets betänkande, där det helt enkelt sades att 12 aoril1972 försäkringskassa kan träffa enöverenskommelse med arbetsgivare. ------------------- utskottsmajoriteten har skrivit vUket frökenSandell har varit med om Fastställandeav köns- - Uj - möjlighet att förutsätta att försäkringskassorna skyldighet att träffa avtal avden här typen, fall, m.m. jgj.j. Jag ber än en gångatt få yrka bifall till reservationen. Fröken (); Jag vill bara kort konstatera att det mestaav vad fröken har sagt både i sitt första anförande och i sitt senarerör frågor som vi får diskutera när det kommer ett förslag på bord.Det finns ingen anledning att gå in på detaljer . Överläggningen var härmed slutad. Punkterna I och 3 Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av och fröken , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 16 punkterna 1 och 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 5 1 Punkterna 2 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 15 Fastställande av könstillhörighet i vissa fall, m.m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 2 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1972:6 med förslagtill lag om fastställande av könstillhörighet i vissa faU, m. m. jämte motion. Genom en dagtecknad proposition, 1972:6, 124 hade Kungl. Maj;t under åberopandeav propositionen bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden och lagrådets protokoll, föreslagit att antavid propositionen fogade förslag till 1) lag omfastställande av könstillhörighet i vissa fall, 2) lag om ändringi lagen (1941:282) om sterilisering, 3) lag om ändringi lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar. I propositionen hade föreslagitsatt personer som var intersexuella skulle kunna få fastställt att de tillhördeannat kön än det som antecknats för dem i kyrkobokföringen. Beslut omfastställelse skulle enligt förslaget meddelas av , som ocksåföreslagits bU tUlståndsmyndighet i fråga om vissa i förslaget berörda ingreppi könsorganen. I förslaget tUl lag omfastställande av könstillhörighet i vissa fall hade 1 § följande lydelse: "Den som sedan ungdomen upplever att han tillhörannat kön än det som antecknats för honom i kyrkobokföringen och sedan avsevärdtid uppträder i enlighet härmed samt måste antagas även leva i sådankönsroll kan efter egen ansökan få fastställt att han tUlhör det andra könet.Fastställelse får ske utan hinder av att sökanden tidigare erhållitfastställelse enligt 2 §. Fastställelse enligt första stycket meddelas endast om sökandenfyllt och undergått sterilisering eller av annan orsak saknarfortplantningsförmåga." den 12 aprU 1972 Fastställande av könstillhörighet i vissa fall, m. rn. I samband med propositionen hade utskottet behandlat en ianledning av propositionen väckt motion, nämligen motionen 1972:1468 av herrPetersson i m. fl. (fp) vari hemställts, att I § i förslaget till lagom faststäUande av könstillhörighet i vissa fall skulle lyda sålunda: "Den som upplever att han tillhör annat kön än detsom antecknats för honom i kyrkobokföringen och sedan avsevärd tid uppträder i enlig het härmed samt måste antagas även leva i sådan könsroll kan efter egen ansökan få fastställt att han tillhör det andra könet. Fastställel se får----- enligt 2 §. Fastställelse enligt första stycket meddelas endast omsökanden fyllt och passerat puberteten samt såvida ej särskildaskäl talar däremot - undergått sterilisering eller av annan orsak saknarfortplantningsförmåga," A, att med avslag på motionen 1972:1468 skulleanta 1 § i det vid propositionen 1972:6 fogade förslaget tUl lag om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, B, attriksdagen skulle anta nämnda lagförslag i övrigt, C, attriksdagen skulle anta vid propositionen fogade förslag till 1) lag om ändringi lagen (1941 ;282) om sterUisering, 2) lag om ändringi lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar. Nr 56 Reservation hade avgivits vidutskottets hemställan under A av herrar Onsdaeenden () och (), somansett att utskottet under A bort 12 april1972 hemstäUa, ------ ;;---------- ; att i anledning av propositionen 1972:6 och motionen Fastställandeav kons- , 972:1468 för sin del skulle anta följande förslag till 1 § lag om tillhörigiwt i vissa fastställande av könstillhörighet ivissa fall: ' ' ' "Den som sedan ungdomenupplever enligt 2 §, Fastställelse enligt första stycket meddelas endast omsökanden fyllt och - såvida ej särskilda skäl tala däremot -undergått sterilisering eller av annan orsak saknar fortplantningsförmåga," Det förslag tUl lag om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall, som vi nu skall behandla, innebär på det storahela taget därom är socialutskottet enigt - en förbättring. Det innebär hjälper till att lösa svåra personliga problem för människor i en mycketbesvärlig situation. När det gäller huvuddragen i propositionen är utskottetenigt. Det är bara i en detaljfråga som det finns en reservation av mig, nämligen om man som villkor för könsbyte för transsexuella skall krävaatt vederbörande antingen undergått sterilisering eller också av andra skälsaknar fortplantningsförmåga. Utskottet har där anslutit sig till regeringensförslag att detta skall vara obUgatoriskt, medan vi reservanter inte vill gåmed på det. Vi anser inte att man skall göra ett sådant här tvångsmässigtingrepp på en människa utan mycket starka skäl. Vi hänvisar till att det i remissyttrandena över förslagethar anförts att SterUisering i vissa fall kan leda till psykiska störningar.Det är inte enligt vår mening klariagt, att det skulle vara nödvändigt attkräva sterilisering. Som utskottsmajoriteten påpekar, och som också framhållesi propositionen, kan man betrakta det som praktiskt taget uteslutet att entranssexuell person, efter att ha fått ändrad könsregistrering, av fri viljaskulle inleda ett sexuellt förhållande med någon som hör till samma kön. Ochdet kan tilläggas, att om detta mot förmodan skulle inträffa i något fall ochleda till att vederbörande väntar barn, kan man med säkerhet redan inom ramenför den nuvarande abortlagstiftningen räkna med att abort beviljas. Detta är alltså inte något som över huvud taget ärsannolikt. Motiveringen för att man ändå skulle ställa detta krav är, att manvill undanröja riskerna för den förvirring i släktskapsförhållandena som skullekunna uppstå om en transsexuell person, som har fått sin könsregistreringändrad, skulle få egna barn. Men motsvarande problem kan uppstå för den som redan harbam och som vill få sin könstillhörighet ändrad. Föredragande statsrådet säger i propositionen att man har diskuterat, om man skulle kräva att vederbörande var barnlös, och ett skäl för detta är just intresset för ordning och reda i släktskapsförhållandena. Men i likhet med de sakkunniga anser statsrådet att detta intresse bör få vika för den transsexuelles intresse att få rättsändringen genomförd, 126 Samma synsätt borde, anser vireservanter, kunna tillämpas när det gällerfrågan om sterilisering. Risken för oreda i släktskapsförhållandena måste vägasmot önskemålet att i vissa fall undvika ett sådant ingrepp. Vi har därförföreslagit att man skulle mjuka upp lagtexten så att vederbörande skaU haundergått sterilisering, såvida inte särskilda skäl talar mot detta. Jag ber att få yrka bifall till reservationen. i (c): Det här är en mycket känsUg fråga. har i sitt anförande redovisat motionärernasoch reservanternas uppfattning. Utskottet har efter de diskussioner somförevarit biträtt Kungl. Maj;ts förslag att genom särskild lag reglera fråganom ändrad könstillhörighet för intersexuella. 1 den första paragrafen ipropositionsförslaget anges under vilka förutsättningar som fastställelse avkönstillhörighet kan komma i fråga, och det är här som också framgick av herrRomanus' anförande - som motionärerna och reservanterna har föreslagit enändring. Utskottet säger i betänkandet att i typiska faU avtranssexualism är upplevelsen för individen att tillhöra ett motsatt kön tidigtstarkt utvecklad. I de enstaka fall som motionärerna åsyftar har det varitfråga om en försening av individens allmänna mognad. Utskottet har ansett attdet inte föreUgger någon större skillnad mellan motionäremas uppfattning ochpropositionens förslag. Utskottet har också tagit fasta på vad som framhålles ipropositionen, nämligen att man vill undvika att det här uppstår problem, ochutskottet har därför tillstyrkt propositionen i dess helhet. Jag har ingenanledning att nu ytterligare utveckla denna utskottets ståndpunkt. Det är klartmotiverat varför utskottet gått emot motionärernas önskemål. Med det anförda vill jag yrka bifall tUlutskottets hemställan. m. m. Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna B och C Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 16 Patientombudsmän och vårdombudsmän m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande nr 3 i anledning avmotioner om patientombudsmän och vårdombudsmän m. m. 1) motionen 1972:25 av i m. fl,(c). den 12 aprU 1972 Patientombudsmän och vårdombudsmän m. m. 2) motionen1972:333 av m. fl. (fp) vari yrkats att rUcsdagen hos Kungl. Maj:tbegärde att SPRI (sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut) uppmanades stimulera huvudmännen tUlförsöksverksamhet med regionala vårdombudsmän, 3) motionen1972:1017 av i () vari yrkats att hos Kungl. Maj;tbegärde åtgärder och förslag till av i motionen angivet slag, ägnadeatt motverka den s. k. politiska fattigdomen. A. beträffandeförsöksverksamhet med en patientombudsman att skulle avslå motionen 1972:25, B. beträffandeförsöksverksamhet med regionala vårdombudsmän att skulle avslå motionen 1972:333, C. beträffande vissaåtgärder för att motverka den "politiska fattig domen" att skulle avslå motionen 1972:1017. 1, beträffandeförsöksverksamhet med regionala vårdombudsmän av () och (), som ansett att utskottet under B bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1972:333 hos Kungl,Maj:t begärde att sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (SPRI) uppmanades stimulera huvudmännen tillförsöksverksamhet med regionala vårdombudsmän, 2, beträffande vissaåtgärder för att motverka den "politiska fattig domen" av () och (), som ansett att utskottet under C bort hemställa, att i anledning avmotionen 1972:1017 gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanterna anfört. HerrOLSSON i KU (fp): Det betänkande som vi nu diskuterar ärföranlett av tre motioner, två från och en från , somalla syftar till att förbättra möjligheterna för människor att tillvarata sinarättigheter och att hjälpa den enskilde i kontakterna med myndigheter ochinstitutioner, I motionen 333 av m, fl, diskuteras behovet avett organ dit patienter på våra vårdanstalter skulle kunna vända sig medsynpunkter och eventuella klagomål på den vård han eller hon fått, för juridiskrådgivning osv. Ett sådant organ bör ur patientens synpunkt för det första varalätt att nå, dvs. finnas på nära håll, och för det andra vara obundet avsjukhuset, för att kunna tjänstgöra som ett led mellan patienten och de försjukhusvården ansvariga. Sådana regionala vårdombudsmän skulle kunna ta emotklagomål, göra självständiga utredningar och ta upp olika frågor med ansvarigabefattningshavare på sjukhusen osv. Denna verksamhet skulle självklart vara en trygghet och enhjälp för patienten men också för sjukvårdshuvudmännen, som genom vårdom- budsmännenskulle få värdefullt material om sjukhusens service sedd ur patientenssynvinkel, en information som är väsentlig för att kunna förbättraverksamheten. Därför bör en försöksverksamhet stimuleras. Vårdsamhällets snabba expansion accentuerar behovet av ettlättill-gängUgt organ dit patienter kan vända sig. De sjukhus som växerfram har många drag av industri över sig. I sin iver att hållasjukvårdskostnaderna inom rimliga ramar arbetar sjukhusrationaliserama febriltpå att försöka spara på personal. Men vad händer i ett sådant läge medpatienten-människan? Skall människor i svåra stunder behöva Ugga i till synesoändliga, skinande blanka korridorer på jättesjukhus och uppleva sig som en deli en produktionsprocess? Vid få tiUfällen har en människa större behov avmänsklig kontaktan då hon befinner sig under vård. Det är mycket önskvärt attvårdorganisationen kan fungera så att en god patientkontakt befrämjas. Åtgärder bör vidtas för att stärka individens ställning ivårdsamhället, vidga patienternas inflytande och öka deras kontakt med världenutanför vårdinstitutionen. Här betyder naturligtvis sjukhusens kuratorermycket, och de kommer också att bli fler enligt deutredningsförslag som har lagts fram. Det är bra, men det räcker inte.