prot · FV09132 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag har ingen anledning att ge mig in i en polemik med denföregående talaren, , om var felen ligger och vilket land som harbedrivit den bästa eller den sämsta politiken av Öst- och . Jagtror inte att det hör till dagens ämne, och jag tror icke heller att det gynnarfrågan som sådan. Vi går mot en avspänning mellan öst och väst, och jag anseratt vi i har anledning att i särskilt hög grad uppskatta att så ärförhållandet. Det skulle löna sig dåligt om vi i vår polemik skulle försöka attupprätthålla den spänning på svenskt plan som har existerat och som delvis ännufinns mellan och . Jag tror det är riktigt att säga att den man som harspelat en mycket framträdande roll i det förhandlingsarbete som bedrivitsmellan Öst-och förhandlingar som har lett till resultat - ärförbundskanslern . Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Herrförste vice talmannen (): Det är att hälsa med tillfredsställelse atterkännandet och upprättandet av diplomatiska förbindelser med Tyskademokratiska republiken nu synes komma till stånd inom de närmaste dagarna.Utskottet har ju sagt: "Enligt utskottets uppfattning bör regeringen inomden närmaste framtiden ta initiativ till förhandlingar om upprättande avdiplomatiska förbindelser mellan och såatt erkännande kan ske möjUgt." Regeringen har också gjort sittuttalande. kommer som jag förmodar enhälligt att göra ettuttalande om att vi bör erkänna . Erkännandet har enligt min mening dröjt alltför . Jaghar åtskilliga gånger tidigare från denna talarstol förordat att erkännandetskulle ske. Sedan blev kommunistiskt har jag inte haft något somhelst hopp om att det skulle bli en återförening och då låg inte det hindret ivägen för ett erkännande. har i princip deklarerat att den vill attSverige skall erkänna alla de facto existerande stater, och DDR är en faktisktexisterande stat, oavsett vad man säger om dess styrelseskick, som vi ickeaccepterar, och en hel del av DDR:s agerande som vi heller inte är vänner av. Konsekvensen blir givetvis att vi anser att ett erkännandebör ske även i andra fall. Det gäller t. ex. , men där har , så det föreligger hinder i det fallet. Jag skall integå in på den saken den kommer upp . Det är självfallet att i och med erkännandet kommer detatt bli mycket intens:iva förbindelser med . Det gäller handelnsområde, det gäller miljöfrågor, det gäller turismen, det gäller det kulturella området och en rad andra områden, där det kan bli-ett intensivaresamarbete med DDR. Vår handel med är ganska ringa jämfört medhandeln med , men vi har ändå en förhoppning om att den skall öka.Det finns ju det vanliga hindret med de kommunistiska ländernas ineffektiviteti produktionen som har dokumenterats därigenom att dessa länder ytterst sällankan konkurrera i världshandeln. Men vi får se hur utvecklingen blir - vi fårhoppas att det i varje fall blir ett livligare handelsutbyte efter erkännandet. Att det dröjt med erkännandet har haft vissa orsaker. Detvar ett stort antal ledamöter som motionerade i frågan , mennär var med bland de länder som överföll ochunderkuvade det, så hoppade en massa motionärer av. Detta tycker jag också varhelt riktigt. Vi har här i inte glömt hur tillsammans medfyra andra länder överföll och hur man sedan hållit det landetunderkuvat på sätt som skett. Det överensstämmer inte med de mänskliga fri- ochrättigheterna. Jag erinrar i sammanhanget om utrikesministerns utmärktaanförande i med dom över DDR och de andra ländernasom då ockuperade . Inte heller har vi glömt . Den är en skymf motall frihet i vår värld. Innan den har kommit bort kan vi inte säga att detfinns någon frihet i landet. Jag skall här inte nämna något om i vilkenutsträckning man ansluter sig till Bresjnevdoktrinen. Var och en som har lästden doktrinen kan ju tänka sig hur mycket frihet den ger. Vi hoppas - som också utrikesutskottet har skrivit - attbåda de tyska staterna blir medleramar i FN, och sora utskottet också sagt börSverige stödja ett förslag härom när den frågan kommer upp i Förentanationerna. Jag anser det vara utomordentligt viktigt att får blimedlem där möjligt. Givetvis förutsätter jag då att DDR också följerFN-stadgan; den är ju en utomordentligt fin riktningsgivare för hurmellanfolkligt samarbete bör etableras. Vidare skulle jag önska att ansluter sig tillkonventionen om de mänskliga rättigheterna, där det bl. a. står att var och enhar rätt att fritt flytta och emigrera, även från sitt eget land. Det är min förhoppning att regeringen fattar beslut idenna fråga så snabbt som möjligt vilket jag också tror kommer att ske ochatt vi därmed får avsevärt utvidgade förbindelser med DDR samt att deförbindelserna utvecklas i snabb takt. Jag har överräckt några välkomstrosor åt DDR, men de harvarit försedda med taggar. Det har varit avsiktligt; jag har velat visa påockså den saken. Jag har givetvis inget annat yrkande änbifall till utskottets hemställan. Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed HerrHERNELIUS (m): Låt mig bara göra några korta konstateranden i anslutningtill den begäran som utrikesutskottet nu vill att skall framställa,en begäran som sä till vida är originell som regeringen på förhand harförklarat sig villig att biträda densamma och nära nog också utsatt dagen fören accept. Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed Detta erkännande, varom alla partier i utrikesutskottethar varit eniga, innebär icke något avsteg från gängse principer för svenskterkännande i sådana fall. Bland de principerna ingår självfallet icke kravet påfria val eller på folklig självstyrelse i respektive länder. Om hadeuppställt sådana krav, så skulle vi ha erkänt relativt få stater på jorden, ochsjälva skulle vi då i vår tur bli erkända av endast ett fätal. Att det intefinns fria val i vet var och en av oss. I de svenska principerna ingår inte heller kravet på fullsjälvständighet i förhållandet till främmande makt. Någon sådan självständighetföreligger ju inte i . Känd sak är sä god som vittnad. Ej heller FNuppställer sådana principer för medlemskap. Jag behöver bara peka på en sådanstat som Yttre . Vad som komplicerat erkännandefrägan i detta fall ärnaturligtvis det faktum att det här rör sig om en delad stat och om en statvars delning kom till som en följd av . Formellt kanerkännandet nu på vissa håll uppfattas som ett godkännande av denna delning.Den västtyska staten, , har väl formellt icke godkäntdelningen men reellt gjort det genom det träffade fördraget. Vad sora i detta sammanhang förvånar är att de militantakrafter i vårt land som opponerar sig mot förekomsten av delade statsbildningarefter kriget i andra världsdelar tycks ha så lätt för att svälja och till ochmed propagera för delning av stater i vår närhet. Jag skall inte närmarekommentera detta faktum. Ej heller skall jag kommentera läget i . Jagskall bara anföra det senaste exemplet: Den av utrikesutskottets ordförandeapostroferade hade haft för avsikt att själv komma tillÖsttyskland för att underteckna fördraget. meddeladesatt så icke kunde bli fallet. Fördraget skall undertecknas av ställföreträdarepå diplomatplanet. Risken av att besöker vägar regimeninte ta! i (c): Det finns ingen anledning att förlänga den härdebatten särskilt mycket. Det är naturligt att jag och flera med mig som harmotionerat i dessa frågor är positiva till att de nu äntligen löses. Vi har häri haft olika meningar om hur aktiv den svenska utrikespolitikenborde vara på detta område. Erkännandet av DDR har varit aktuellt ,och det har givetvis funnits möjligheter att lösa problemet utan attfördenskull klampa in under de mest känsliga förhandlingsperioderna ellerratificeringsdebatterna. Försiktigheten har haft övertaget över viljan attdriva på utvecklingen för ett normaliserat . Det är bl. a. bedömningen avvilken möjlighet hade haft att spela en roll i det sammanhanget somhärlett oss till olika slutsatser. Under denna debatt har det ibland förekommit hänvisningartill vad ledande personer utanför vårt lands gränser har ansett att börgöra och inte göra. Jag skall inte söka sak i den frågan. Men för min del kännsdet angeläget att säga att det ligger en risk i att, sora då och dä har skett,från svensk sida ange dessa råd som grund för dröjsmålet, vilket inte minstregeringspartiet har gjort. Den risken måste vi vara medvetna Det ären risk som vi i andra sammanhang brukar göra åtskilligt för att undvika.Risken är att vi åstadkommer intrycket att vår utrikespolitik till någon delbestäms utanför vårt lands gränser. För att vår utrikespohtik som helhet ochneutralitetspolitiken i synnerhet skall förbli trovärdig brukar vi betacka ossför inblandning utifrån i skapandet av denna utrikespohtik, och det bör vi göraockså . Jag utgår ifrån att vi är ense på den punkten. Att vi/årkritik och råd utifrån är en annan sak det är lika naturligt som att visjälva deltar i den internationella opinionsbildningen. Det viktiga är nu emellertid att se framåt. Genom WillyBrandts målmedvetna politik har grunden lagts för en islossning i , ochnu gäller det att utnyttja den uppkomna situationen och mildra motsättningarnamellan dess olika delar. har här sin stora betydelse. Jagutgår ifrån att det inte finns några delade meningar om att aktivtmåste bidra till att samarbetet mellan samtliga länder breddas på allade fält där det är möjligt. I våra relationer med DDR är det viktigt att vi snabbt görklart för oss de nya möjligheter som erkännandet och normahseringen avrelationerna erbjuder, inte minst på handelns område. Vi har allt intresse avatt vidga handeln med DDR, men det kommer att ske det måste vi vara medvetnaom - i förstärkt konkurrens med andra som också inser dessa nya möjligheter. Vi får inte underskatta DDR:s roll sora enledande industrination i . Det måste vara av stort intresse för svenskexport och naturligtvis även för svensk import att vi får till stånd ettvidgat, stabilt och breddat handelsutbyte mellan våra länder. Jag villspeciellt markera betydelsen av denna fråga. Vi har anledning att se positivtpå en vidgning av handeln österut i det stora sammanhanget, inte minst därföratt vi inte vill hamna i en ensidig inriktning på . DDR bör utgöraen utomordentligt viktig handelsförbindelse för vårt land . Miljöfrågorna har länge diskuterats, framför aUtÖstersjösituationen. kan vi genom juridiskt bindande avtal gå från ord tillhandling. Därför är det positivt att och på den här punkten harinbjudit . till överläggningar om dessa frågor. Det finns anledning att hoppaspå att vi nu kan uträtta något konkret på miljöpolitikens område i dettaregionahserade samarbete. Jag vill åter betona hur viktigtdet är, att vi verkligen tar vara på de möjligheter som en normalisering avförbindelserna mellan och erbjuder. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag. Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 3 protokoll 1972. Erkännande av och upprätttande av diplomatiska förbindelsermed § 10Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelser med Demokratiskafolkrepubliken Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av motioner om erkännande av och upprättande avdiplomatiska förbindelser med . I detta betänkande behandlades motionerna 1972:55 avherr m. fl. (vpk) vari föreslagits 1. att hos regeringen hemställde om att dennatog initiativ till upprättande av diploraatiska förbindelser med Demokratiska folkre publiken , 2. att hos regeringen hemställde ora att dennagenom FN verkade för alla fräraraande truppers bortdragande ur samt 1972:655 av herrar Gadd (s) ochHellström (s) vari hemställts att som sin mening uttalade attregeringen borde ta initiativ i syfte att upprätta diplomatiska förbindelsermed och Tyska demokratiska republikens regeringar. 1. att riksdagengav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande frågan omerkännande av , 2. att riksdagenansåg motionen 1972:55 besvarad med vad utskottet anfört, 3. att ansåg motionen1972:655, i vad avsåg , besvarad med vadutskottet anfört. HerrLORENTZON (vpk): Sedan de japanska imperialisternas ockupationstrupperslagits sönder delades provisoriskt efter den 38:e breddgraden.Söder om denna skulle japanerna få tillfälle att samla resterna av sin armé föratt dra sig hem från det land som man haft under kolonialt välde sedan 1910.Norr om den 38 :e breddgraden påbörjades återuppbyggnaden, byggandet av ettsamhälle på socialistisk gmnd. , som efter intagit en oomstriddledarställning bland de imperialistiska staterna, såg att imperialismen höll påatt förlora , att imperialismen höll på att förlora ännu ett kolonialtområde för sin utplundring. I södra bildades en amerikansk marionettregim. Defolkliga organ som hade byggts upp också i denna del av landet slogs sönder,och en omfattande terror följde. utlöste kriget i under den falskaförevändningen att det demokratiska skulle ha överfallitUSA-marionetter-na i söder. ville ha detta krig för att, som man sade,"rulla tillbaka socialismen i ". Man ville förhindra att folketsmakt upprättades också isödra och man ville tillintetgöra folkmakten i den norra delen av landet.Men bakom detta låg de amerikanska imperialisternas förhoppning att fåtillfälle att slå mot , att vrida tillbaka historiens hjul i , därfolkrepubliken utropats och där den borgerliga Kuomintangregimen hadeförlorat hela fastlandet. Denna sociaUsmens största seger sedan oktober 1917hade vunnits av kamp. Imperialisterna försökte desperat att fåanledning att rikta slag mot den kinesiska . Folkets skullevara vägen dit. Att imperialisterna kunde utnyttja FN för sina syften ären skarafläck i denna organisations historia. Men imperialisterna lyckades intei sitt uppsåt. Sedan man lyckats med att förstöra det mesta i , slogsman tillbaka av de nordkoreanska soldaterna och kinesiska frivilliga.Imperialisterna tvingades slutligen till vapenstillestånd. räknadedetta stillestånd som en seger. Återuppbyggnaden av Demokratiska områdehar skett med en rent beundransvärd hastighet. Landet var totalt förstört efterkriget. har invånarna i sannolikt den genomsnittligt högstamateriella välfärden i hela . Det mest anmärkningsvärda är att koreanernai denna uppbyggnad helt fått Uta till egna krafter. med dess amerikanska marionettregimer präglas fortfarande av massfattigdom, stor arbetslöshet och utbredd analfabetism.Trots att givit ett ekonomiskt bistånd på 4,5miljarder dollar, präglas landet av djupt armod och ekonomisk stagnation. Imperialisterna härskar över . Lagarna tillåterett hundraprocentigt utländskt ägande av kapital och utländsk ledning av bolagi . är bolagsvinsterna skattefria. Obegränsatutförande av profiter garanteras och investeringarna garanteras motexpropriation. ekonomi är underordnad imperialismens intressen. Dessregering är en marionett till . Den är en grym militärdiktatur som gårimperialisternas och den inhemska överklassens ärenden med undantagslagar, våldoch terror. Presidenten i denna regim har genom farsartat val gjort sig självtill härskare på livstid en härskare som springer USA-imperialismens ärenden. Skillnaden i den sociala och ekonomiska utvecklingenmellan de båda koreanska staterna understryks av den s. k. repatrieringen iJapan, dvs. koreaners återvändande från till hemlandet. Den koreanskaminoriteten i uppgår till omkring 600 000 personer. Mellan 1959 och 1967flyttade 100 000 koreaner från till ,trots att många av dem hade sina rötter i södra . Denna repatrieringstoppades 1967 efter påtryckningar från regimen i , men den återuppstodånyo 1971. Tusentals koreaner står i kö i för att få återvända tillhemlandet - till dess norra självständiga del, till Demokratiska folkrepubUken. Massmedierna i vårt land brukar göra stort väsen av närnågon lämnar ett socialistiskt land. Massflyttningen från tillDemokratiska har det däremot varit tyst om. Folket somflyttar hem till väljer dess socialistiska del. Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed Från Demokratiska sida har nästanårligen, sedan vapenstilleståndet 1953, framlagts konkreta förslag, som syftattill att åtminstone normalisera förbindelserna mellan de båda koreanskastaterna. Den amerikanska marionettregimen i söder - antingen den burit namnefter Syngman Ree eller har ställt sig avvisande till dessaförslag. Först har regimen i syd gått med på samtal. Bara dessa korta fakta visar att Demokratiskafolkrepubliken är en självständig stat, med en självständig politik ochmed en självständig och framgångsrik ekonomisk utveckling. Dessa fakta visaratt Demokratiska strävar efter fred och social utveckling ochbefrielse för hela det koreanska folket. däremot är en militärdiktatur. Den vilar på sittstöd från . Över 40 000 amerikanska soldater är stationerade i Sydkorea.Inga främmande trupper finns i . Härtill kan läggas att deltar med 50 000 manaktivt i ;s folkmord i . Demokratiska folkrepubUken har ingatrupper utanför sina gränser. ambassadör iSverige har varit chef för de sydkoreanska styrkorna i han har aktivtdeltagit i folkmordet i , i det oförklarade kriget! Ledande befälhavarei oförklarade krig brukar betraktas som krigsförbrytare. En dylik är ambassadöri det är ambassadör. Men vägrarfortfarande att erkänna . År harkommunisterna krävt att skall erkänna denna stat. Är harregeringen sagt nej. vid våra framställningar här i harutskottet avfärdat vår hemställan med endast några få rader. kostar ändåutskottet på sig en längre argumentation. medger utskottet att Demokratiska Koreabör erkännas av "när tidpunkten befinnes lämplig", för attcitera utskottet. Men när är tidpunkten lämplig? Vad är det som gör atttidpunkten inte är lämpUg nu? Utskottet säger som sin mening att "ett mera allmäntinternationellt erkännande av de två koreanska staterna sannoUkt skulle bidratill avspänning och fred i denna del av världen". Varför kan då inteSverige föregå med gott exempel och erkänna Demokratiska folkrepublikenKorea? Skulle ett erkännande av de båda staterna främja freden?Ja, varför erkänner vi inte nu då - trots attsamtal inletts mellan representanterna för de olika koreanska staterna fortfarande endast vapenvila råder och fred inte har slutits, nu då fortfarandekrigsfaran finns, nu då fortfarande de amerikanska imperialisterna hotarDemokratiska folkrepubhken och dess fred och besätter södra med enfolkfientlig marionettregim? Man hävdar i detta utskottsbetänkande liksom itidigare att arbete i skulle försvåras, omSverige erkänner . Men på vilket sätt?Uppträder , som skall föra en aUiansfri utrikespolitik, sompartsrepresentant för , som är bundet till i militärallians och underordnatUSA? I så fall strider uppdragetmot den alUansfria utrikespoUtiken. Att erkänna striderdäremot inte mot alliansfri utrikespolitik. Vi kommunister anser att den sydkoreanska regimen ärbrottslig, att den är en marionett för , att den förhindrar folkets iSydkorea frihet och möjlighet till en ekonomisk utveckling. Men vi har inte nuställt kravet att skall bryta förbindelserna med denna regim. Vi begränsaross till att kräva ett erkännande av . Dettaanser vi vara ett minimikrav på en alUansfri utrikespolitik. Vi skulle tro attbakom ett dylikt krav står en stor del av det svenska folket. bör därför besluta att hos regeringen hemställaom att denna tar initiativ till upprättande av diplomatiska förbindelser medDemokratiska . bör också hos regeringen hemställaatt denna genom FN verkar för att alla främmande trupper lämnar . Jag yrkar bifall rill de i motionen 1972:55ställda yrkandena. är en lämplig tidpunkt att erkänna Demokratiskafolkrepubliken . Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed i (s): Utan att ställa något särskilt yrkande viUjag göra några kommentarer till utrikesutskottets betänkande. Det är glädjande att utskottet skrivit så positivt som mangjort när det gäller erkännandet av . Detta innebär konkret attregeringen har fria händer att göra ett erkännande när, som det heter ibetänkandet, "tidpunkten därför befinnes lämplig". Dethittillsvarande motivet för att inte upprätta diplomatiska förbindelser harvarit att erkännandet skulle få en negativ inverkan på deltagande arbete i . Eftersom vi har erkänt ,borde ett erkännande av enligt min mening i stället underlätta övervakningsarbetet.Vi skulle med andra ord då ha givit de båda staterna samma internationellastatus. Detta är också någonting som påpekas i motionen 655 av herrar Gadd ochHeUström. Eftersom övervakningsargumentetvarit det enda argument som anförts mot ett erkännande och det enligt minmening har en tvivelaktig hållfasthet, kan jag inte se att något skäl kvarstårsom talar mot ett erkännande av . Jag tror också att man ganska bestämt kan säga att när nuett erkännande kommer, kan regeringen därför utgå från att det har ett välförankrat stöd hos folkrörelserna. Åtskilliga socialdemokratiska organisationer,däribland , har tagit klar ställning för etterkännande. Jag vill därför till slut barauttrycka förhoppningen att regeringen mycket snart bedömer tidpunkten lämpligför ett initiativ som leder tiU ett erkännande av Demokratiska folkrepublikenKorea. i (s): Bland de ledamöter som fattade dettaenhälliga beslut i utskottet befann sig också en av motionärerna. Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed Självklart kan man resonera om önskvärdheten av atterkänna . Inom utskottet finns en tämligen allmän önskan att erkännaNordkorea, men det som har hålUt oss tillbaka är den effekt ett sådanterkännande skulle kunna få på den nämnda neutrala kommissionen för övervakningav stilleståndet. De direkta kontakter som Nord- och upptagit medvarandra för att om möjligt uppnå en återförening har också spelat en roll iutskottets överväganden. I en gemensam komrauniké, som offentliggjordes , sade de båda regeringarna att återföreningen skall åstadkommasgenom fredliga medel. Jag tror att en återförening skulle välkomnas av folken ibåde liksom den skulle välkomnas av världen i övrigt. Vi harnämligen ganska svårt att förstå varför skall vara delat i två stater,vilket naturligtvis i längden är någonting otänkbart. Vad man från svensk sidakan uttrycka förhoppningar om är att de direkta kontakter som har upptagitsmellan de båda staterna skall leda fram till en överenskommelse ora enåterförening. Man får naturligtvis inte ha aUtför stora förhoppningar, därföratt det kan misslyckas, och utskottet har i sin skrivning inte velat satsaalltför mycket på möjligheten av att dessa direkta kontakter kommer att ledafram till en överenskomraelse även ora det naturligtvis är en önskan och enförhoppning från vår sida. I den neutrala , som skapades isamband med att striderna i upphörde, ingår tillsammans med treandra neutrala stater, nämligen , och . Man kanförmoda - utskottet gör det ganska säkert - att ora nu skulle erkännaNordkorea skulle det leda till att icke längre kunde upprätthålla sittmedlemskap i stilleståndskommissionen. Man skulle naturligtvis kunna säga attdet ur svensk synpunkt inte spelar någon roll är ju inte medlem där ieget intresse. Men om det i sin tur skulle öka svårigheterna i de direktakontakter mellan och som man har öppnat och över huvud taget ökasvårigheterna för denna kommission, då hade vi säkerligen inte vunnit någontingmed ett erkännande. Detta med kommissionen är utskottets motiv nummer ett föratt vi nu skall dröja med erkännandet. Det är också anledningen till attskrivningen har fått den utformning som den har. Men det är en skrivning som ärmycket positiv till ett erkännande. Jag hoppas att den tidpunkten inte skallvara alltför avlägsen dä det blir möjligt att ta steget till ett erkännande. Vår principiella inställning i erkännandefrågorna bör varaatt erkänna så många länder som möjligt med vilka vi har kontakter ochsamarbete, även länder där utrikeshandeln inte spelar någon avgörande roll,såsom t. ex. i fallet . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. HerrLORENTZON (vpk):