prot · FV0953 · 1972-12-31 00:00:00 — förefaller också komma till slutsatsen att detblir sådana negativa effekter. Jag anser att det finns andra vägar vpk haranvisat dem för samhällets insatser i sysselsättningsskapande syfte än sådanaformer för stöd åt privatkapitalet som det här är fråga om. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 1455 och 1493 av . delar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1493 av m, fl, i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Utredning om hus m. m. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av i m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iBäckmora begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten C mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen. Då herrEriksson i Bäckmora begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 12Utredning om hus m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 13 i anledning av framställning från riksdagensförvaltningsstyrelse om anslag på tilläggsstat till riksstaten /72 till Den inre riksdagsförvaltningen; Utredning omriksdagens hus m. m. Det här är ett mtinärende. En arkitektpristävling skallfullföljas och kostar pengar. Därför kommer anslaget också att beviljas. Men låt mig ändå få säga att det faktum att tävlingen omett nytt riksdagshus på erhåller extra inte fårinnebära att vi kommer att flytta tillbaka dit. Jag har personligen medstigande skepsis läst om arbetet på ännu ett nytt riksdagshus. Är det verkligenrimligt att för några eller resa enmonumentalbyggnad pä ? Utredning om hus m. m. Jag tror det inte. Det hus vi nu arbetat ifyUer de flesta av en parlamentsbyggnads funktioner utomordentligt väl. Deexpansionsutrymmen som kan behövas längre fram med fler sekreterare och störrekanslier kan med god vilja säkert här eller i en angränsande byggnad.Dagens riksdagshus ligger i hjärtat av , med utomordentligakommunikationer av alla slag. Det har redan uppnått en betydande popularitetbland riksdagsmän och besökare. Att därför flytta tillbaka till den mycket meravgränsade plats där det gamla huset ligger verkar inte rimligt. Jag skulle också tro att en stor del av svenska folketsäger nej till tanken att riva det förra där demokrati ochparlamentarism i en gång bröt igenom. Och mycket måste rivas eller radikaltbyggas om på för att på denna lilla ö få ett hus med deutrymmen som är nödvändiga för ett modernt och effektivt parlament. Det är den ön som pristävlingen tyvärr är begränsad. Och med de snabbt växandekraven på sparsamhet i stat och kommun blir det nog svårt att motivera att dyrtpraktbygge för en riksdag som redan har väl fungerande lokaler mitt i stan. Om det går som jag tror, kräver det naturligtvis nyaförhandlingar med . Det betyder också att utrymmen i och/ellerbredvid den här byggnaden bör planeras så att de längre fram kan användas förriksdagshuset. Men för överskådlig tid framåt kommer det nog för allt flerriksdagsmän och en allt större allmänhet att kännas konstigt att för storapengar uppföra ännu ett nytt riksdagshus när det vi nu har fungerar så väl. Jag drev en gång en kampanj mot det gamla riksdagshusetoch dess bedrövliga arbetsförhållanden. Jag är beredd att försvara det s.k. provisorium vi sitter i med dess förträffliga arbetsmiljö. Måtte därför de215 vi nu skall bevilja bli de sista som vi lägger ner på planernapå ett nytt riksdagshus på . 1 detta anförande instämde herrarHörberg (fp). Hylländer (fp), () och (). i Luttra (c): Utan att gå in på motiveringar ber jag attfå yrka bifall till utskottets hemställan. i (c): Låt mig bara helt kort få kommentera vad herrherr sade. Det är naturligtvis glädjande att höra att att vi befinner oss i ett väl funktionerande hus - det var ju ocksåmeningen att det skulle bli sådant. Detta utesluter emellertid inte möjlighetenatt nästa hus kan bli väl funktionerande och kanske ännu bättre än detnuvarande. Jag har ingen anledning att här göra någon längrekommentar till hur det kommer att bli , men jag vill erinra om attriksdagen har beslutat att platsen för skall varaHelgeandsholmen. göra enegen kommentar till detta så vUl jag säga att jag tror att det är en bra plats.Vad jag kanske mest har emot det hus i vilket vi nu arbetar är att det inteliknar något parlament. Det bör ett sådant hus göra. Det är också glädjande att höra att tyckeratt vi bör bevara det gamla . Jag kan försäkra att de förslag somnu gått ut på ombyggnad av det gamla kommer att bevara detta omman nu vill ha en ombyggnad. Det finns också oUka alternativ för nybyggnad. Jag har velat anföra att det är på riksdagensbeslut som vi arbetar i pristävlingsnämnden. den 6 aprU 1972 Utredning om hus m. m. HerrAHLMARK (fp): Det är sant att det finns något förslag som bevarar detgamla och i stället placerar den nya monumentalbyggnaden på dengamla riksbankstomten. Men de flesta av förslagen innebär ju,total rivningeller radikala ombyggnader av det gamla . Det här huset liknar inget parlament precis, säger herrLarsson i . Jag tycker att det viktiga är om det fungerar som ettparlament, att vi har ändamålsenliga lokaler, att partigrupperna kan bedrivaett gott arbete, om huset underlättar för oss att fatta vettiga beslut elleråtminstone arbeta rationellt. Och jag anser faktiskt att det här huset ärpraktiskt, att rummen är sådana att man kan jobba i dem, att partigrupperna änså länge har hyggligt med utrymmen, att den här salen går ganska bra attdiskutera i, etc. Så säger i att redanhar beslutat att det nya huset skall ligga på . Det tror jaginte att vi har bestämt. Vi har beslutat att hålla en arkitetpristävling sombegränsas till . Men det finns inget beslut som binder framtidariksdagar för att byggandet av det s. k. definitiva längre framskall begränsas till den lilla ön. På den punkten är framtida riksdagarobundna. Och jag tycker att man skaU utnyttja den obundenheten - nämUgen tillatt vara kvar i det här huset. i (c); Det är naturligtvis riktigt att framtidariksdagar har möjlighet att besluta humvida ett nytt hus skall uppföras, menden anvisade platsen för projekteringen är Helgeandshohnen; det har ju varitmycken diskussion om detta tidigare. Jag tycker inte, , att ett väl fungeranderiksdagshus utesluter de andra fördelar som jag nämnde. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. På förslag av herr förste vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående påföredragningslistan upptagna utskottsbetänkanden tUl morgondagens sammanträde. Ang. tendensen bland polismännen i att söka sigtill andra orter tendensen bland polismännen i att söka sig till andra orter Herr justitieministern ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 135, och anförde: i har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta i anledning av tendenser bland polismännen iStockholm att söka sig till andra orter. Antalet polismän som söker sig från Stockholmspolisdistrikt till andra polisdistrikt har ökat . Underår 1971 sökte ca 650 polismän i tjänster i andra polisdistrikt. Förnärvarande finns ca 350 vakanser i . En anledning härtiU är sannolikt att polistjänsten i ettstorstadsdistrikt anses vara mer pressande än i många andra polisdistrikt. Enannan orsak är att flera poUsmän som har rekryterats ute i landet och placeratsi polisdistrUct har velat återvända till sina hemorter så snart somde har kunnat komma i fråga till tjänst i eller i närheten av hemorten. Enbidragande orsak kan också vara problem som rör bostads-och lokalfrågor. Enligt, vad jag har inhämtat har ochpolisledningen i tagit olika initiativ till ökade insatser förrekrytering av polisaspiranter framför aUt inom , Manvidtar och planerar även åtgärder för att öka trivseln i polisarbetet. Polisenstjänstelokaler som tidigare i många fall har varit bristfälliga kommer isamband med genomförandet av den nya organisationen av polisdistriktatt avsevärt förbättras. Det är min förhoppning att det intensifieraderekryteringsarbete som har påbörjats och de åtgärder som ochpolisledningen i vidtar för att öka trivseln i tjänsten skaU ledatill att personalsituationen i poUsdistrUct förbättras. HerrPETERSSON i (fp): Enligt justitieministerns uppgift sökte sigförra året 650 polismän från . Det är en oroande uppgift. Men vad somännu mer oroande är att antalet ser ut att bli lika högt . Hur det blir ärnaturligtvis svårt att sia om, men vi vet att det pågår något som kanske kansägas vara ett slags polisflykt från . Vi hörde också att antaletvakanser är oroväckande stort. Anledningarna till utflyttningarna kan synas vara dethårda arbetsklimatet, dåUga relationer poUsaUmänhet,tjänstgöringsförhållanden osv. Man saknar med andra ord trivsel i arbetet, entrivsel som kanske finns på andra orter; detta påpekade ocksåjustitieministern. Det stora antalet vakanser innebär en allt kraftigarearbetsbelastning för de kvarvarande polismännen. Polisverksamheten måstefortsätta de många vakanserna till trots, vilket innebär ökad övertid,ytterligare tvångskommenderingar till exempelvis övervakning av demonstrationeroch bevakning av konsulat. Det är en tjänstgöring som många uppleversynnerligen negativt. Detta i sin tur innebär ju en inskränkning av fritiden.Det blir dessutom mycket svårare att planera fritiden därför att man aldrig vetom och när man måste gå i tjänst igen. Vakanserna betyder också att situationeni Stockholrh är den att man bara till nöds kan upprätthålla ordning ochlugn på gatorna. Jag tackar justitieministern försvaret, som innebär att-man skall försöka öka rekryteringen av polisaspiranteroch'att man skall försöka öka trivseln. Det skall tydligen i huvudsak ske genombättre lokaler, men frågan är: Nårvihuvudproblemet med detta? ' Från polishåll har det hävdats att man borde inriktakrafterna på att ge polismännen i en konkurrenskraftig lön. Det är en förhandlihgsfråga, och den skall jag inte yttra mig om. Jag kan bara konstatera att trivseln i arbetet ofta kan vara viktigare än en och annan lönegrad. " Till slut undrar jag om inte dagsproblemet i viss mån kanhänföras till gamla försyndelser i form av otillräcklig rekrytering och"utbildning av polismän. En större polistäthet i i ett. tidigare skedeskulle kanske ha motverkat nuvarande tendenser och minskat en del av demissförhållanden som finns. Om åtgärder mot missförhållandena pä Överläggningen var härmed slutad. §14 Om åtgärder mot missförhållandena på Herr justitieministern erhöll ordet för att besvaraherr ' (m) i kammarens protokoU för intagna fråga, nr 136,till herr statsministern, och anförde: har frågat statsministern vilkaåtgärder han avser vidta för att komma tUl rätta med de missförhållanden sområder i direkt anslutning till , främst på , där ensynnerligen otillfredsställande ordning råder och rent kriminellverksamhet öppet bedrivs, till skada för , dess riksdags och ungdomsinternationeUa anseende. Frågan har överlämnats tiU mig för besvarande. Förhållandena inom cityområde är intetillfredsställande. Narkotika- och tiUgreppsbrott förekommer i en utsträckningsom inte kan godtas. Därför har cityområdet prioriterats när dethar gällt fördelningen av polispersonal. avdelas sålunda från kl. 10ca 10 uniformerade poUsmän för patrullering på Sergelarkaden och angränsandeplatser. Från 16-tiden utökas detta antal tUl omkring 25 man. Denna styrkabibehålles till . Härtill kommer insats av civila polismänfrån både ordnings- och kriminalavdelningen, som främst har att ingripa motnarkotikahanteringen. har beslutats att i cityområdet anordna störrerazzior med deltagande av personal från både ordnings- och kriminalavdelningen.Sådana samfällda insatser skall göras . Omorganisationen av innebär vidareen kocentration av resurserna tUl ett mindre antal vaktdistrikt. Om åtgärder mot missförhållandena på en bättretiUgång på personal för yttre tjänst. Härigenom skapas möjUgheter att utökaantalet poUsmän för kontinuerUg övervakning inom cityområdet. Chefen för ordningsavdelningen i polisdistrikthar uppgett att någon försämring av ordningsläget inom cityområdet intehar inträtt . Det finns anledning att tro att de åtgärder somjag har redogjort för skall leda till förbättrade förhållanden. Men jag vUl framhålla att förhåUanden av det slag som vihär talar om inte är unika för . I de flesta europeiska storstädersamlas på centrala platser människor som genom sitt yttre och sitt uppträdandeskiljer sig från andra. 1 betydande utsträckning förekommer kriminalitet ochordningsstörande händelser. Det återspeglar samhällsproblem som vi alla hargemensamt och har ingenting att göra med ländernas internationella anseende. HerrLOTHIGIUS (m): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Jag hade vänt mig till statsministern, då Ni, herrjustititeminister, enligt mitt förmenande inte har förmått att med kraft ta itumed dessa frågor. Det verkar emellertid, herr justitieminister, som om Ni nuhar fått klart för Er att det förekommer verksamhet i närhet påSergels torg som är direkt kriminell, fömtom den allmänna nedsjaskning somskett och som i allt högre grad sker just inom detta område. Det gäller, somjag säger, vårt ansikte utåt. Kan vi inte hålla rent utanför vår egen dörr ärdet ett bevis för att vi inte kan göra det i andra delar av landet heller. Detfinns, enligt min mening, ingen tillräcklig vilja, herr justitieminister, attgöra det. Att jag själv blivit nedslagen i närheten av det härområdet och att riksdagsmän som försökt avvärja misshandel blivit lovade attmärkas kanske spelar mindre roll. Men det blir allvarligare närmänniskor blir knivstuckna en f. d. riksdagsman i går exempelvis i närhetenav dessa områden. Måste herr justitieministern själv bli nedslagen för attbättre förhållanden skall kunna anbefallas? får inte fjärma sig från människorna eller varafrämmande för olika gruppers livsstil, men det måste finnas en gräns för vadsom kan tolereras. När vissa individer nu överskridit denna gränsmåste samhällets organ ingripa med större fasthet. 120 nationers människor skall besöka i samband medFN:s miljövårdskonferens. är inbjudande värdtand och måste därför varaangeläget att visa upp en god miljö. Anser justitieministern att detta är engod miljö: knark mnt husväggarna, sedelbuntar som byter ägare framförriksdagens port, narkotikaförsäljning och häleribrott, spyor och naturbehovända upp på glasmtorna i detta hus? Fråga, herr justitieminister, vaktmästareoch vaktpersonal, som har att skydda den allmänna egendomen, så får Ni reda påde verkliga förhållandena! Problemen med narkotika- och ungdomsbrott kan inte tas uppi en enkel fråga. Det är åtgärder av vård, kraftiga insatser på kort och längsikt som erfordras. Min fråga har endast förestavats av den rimliga önskan att vi hållerrent utanför vårt eget hus, så att vanliga människor knegarna, som depopulärt kallas, de som får det här landet att fungera får respekt ochförtroende för sina statsråds och riksdagsmäns sätt att sköta de närliggandeproblemen. Det är bakgrunden till min fråga. Sedan finns det en heldel synpunkter på det här svaret dämtöver. Antalet pohstjänster har t. ex. ipraktiken minskats med 180 inom stadsområdet på grund av arbetstidsförkortningoch andra förhållanden. Vad anförde innebär att haninte var nöjd med det besked han fått, och de synpunkter han anförde föranledermig att göra ytterligare några kommentarer. Det är riktigt att det i området kring torguppehåller sig människor, som genom sitt utseende, sin klädsel och sittuppträdande avviker från vad vi här i är vana vid. Många av ossreagerar med olust, en del även med rädsla, enbart vid åsynen av dessa människor,därför att de inte passar in i vår föreställning om hur människor skall vara. Vad jag nu har sagt präglar i mångt och mycket vårinställning till dem som vi brukar kalla avvikande, i synnerhet om avvikelsernayttrar sig i kriminalitet eller störande av ordningen på annat sätt. Många avoss tycker att ordningen störs bara därför att dessa människor finns i vårnärhet. När vi talar om att någon, stör ordningen är det inte för att vi störssjälva av vad vi iakttar. Men verkligt störda har vi anledning att vara, om vifrågar oss vad vi gör för att söka förstå varför det finns människor som inteär som vi. Vi kräver av andra människor att de skall anpassa sig till vårasamhälleliga värderingar men kräver inte av oss själva någon förståelse för demsom - av omständigheter som ofta beror på samhället självt - inte kan ellerinte vill omfatta våra värderingar. När talar om att och riksdagensanseende skadas av de missförhållanden som råder i anslutning tillriksdagshuset är jag beredd att instämma, men sannolikt av andra skäl än demsom ligger bakom ' fråga. Skall vi komma till rätta med detsamhällsproblem som brottslighet och annan asocialitet utgör, så krävs det enannan attityd både bland oss riksdagsmän och de människor vi företräder tilldem som inte har förmått anpassa sig i det samhälle som vi har skapat. Deträcker inte med att kräva att lag och ordning skall upprätthållas medtvångsingripanden av olika slag. Som jag har framhållit i skilda sammanhang häri är det en fråga om åtgärder på lång sikt: inom barna- ochungdomsvården, skolan, kriminalvården och samhällsplaneringen i stort. Men inteminst har vi riksdagsmän en uppgift att söka påverka dem vi företräder till enmera vidsynt och tolerant inställning till de människor som inte har förmåttatt uppfylla de krav som samhället ställer på dem. Att skapa en sådanattitydförändring är ett väsentligt led i strävandena att inpassa dem som vibetraktar som avvikande i ett normalt samhällsliv. den 6 aprU 1972 Om åtgärder mot missförhållandena pä Ang. förfarandet vid utlämning för brott HerrLOTHIGIUS (m): Jag blev egentligen ganska skrämd, när jaglyssnade på justitieministern, därför att i justitieministerns senasteanförande fanns det tecken som tyder på att man ifrågasätter inför allmänhetenom man över huvud taget skall beivra brott. Det är den frågan jag har ställt. Här är det inte fråga om människor med vissa avvikelser iutseendet och liknande. Sådant har jag fuU fördragsamhet med. Så mycket har jagvarit med om i livet och så myckethar jag sett i olika delar av världen att jagkan fördra det. Nej, här gäUer.det om vanliga, enkla människor skall kunna gå ifred på gatorna och framför det svenska parlamentet. Vi har här det mestfrekventa området i hela , där en jämn ström av människor går från ochtill sitt arbete. Vi har här inte att göra med så att säga vanliga avvikelser,utan här är det fråga om att hålla rent och snyggt omkring sig och se till attvi får bort den brottslighet som pågår här. Sedan står det också i interpeUationssvaret att"någon försämring av ordningsläget inom cityområdet inte har inträtt undersenare tid". Nej, det har varit lika dåligt , herrjustitieminister, men det har blivit sämre och sämre under de som densocialdemokratiska regeringen har styrt här i landet! Det är mte fråga om att man inte skall beivrabrott -det har ju framgått av mitt svar. Vad det gäller är hur vi skall göradet. Man kan inte göra det bara med att ställa sådana krav som , utan det kräver samhällsinsatser över ett långt bredare fält. Överläggningen var härmed slutad. §15 Ang. förfarandet vid utlämning för brott Herr justitieministernerhöll ordet för att-besvara (vpk) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 1 38, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt i syfte att öka rättsskyddet för utländska medborgare medverka till sådanförändring av lagen om utlämning för brott att möjligheten att föra muntligförhandling inför högsta;,dbmstolen ökar samt medverka till att möjlighetbereds för svensk myndighet att enligt här gällande praxis pröva misstankensskälighet. Enligt 18 § utlämningslagen skall förhandling hållas ihögsta domstolen, om det anses erforderiigt. Begärs förhandling, kan högstadomstolen vägra endast om saken finnes uppenbar eller om tidigare förhandlingmåste anses tillräcklig. Under förarbetena till lagen framhölls att enovillkoriig rätt till förhandling kan befaras medföra praktiska olägenheter ochfördröja avgörandet i enkla fall. Enligt utlämningslagen skall en begäran om utlämning frånSverige grundas på fällande dom eller häktningsbeslut i den främmande staten.Om begäran grundas på dom får utlämning beviljas endast om domen Utlämning får vidare inte beviljas, om domen eljest föranlederallvarlig erinran. Grundas framställningen på ett häktningsbeslut gäller somhuvudregel att den kan bifallas endast om det föreligger sannolika skäl att densom begärs utlämnad har begått det eller de brott för vilka utlämning begärs.Frågan huruvida denna förutsättning är uppfylld prövas enligt svensk lag. Attett utländskt häktningsbeslut föreligger utgör alltså inte tUlräcklig bevisningi det avseendet. Från dessa regler finns dock undantag. har genom vissautlämningsavtal med andra stater, bl. a. europeiska utlämningskonventionen somtUlträtts av ett tiotal europeiska länder, förbundit sig att vid prövning av enframställning om utlämning till sådan stat i princip godta fällande dom ellersådant häktningsbeslut som har meddelats av domstol eller domare i den andrastaten. En utlämningsframställning kan i ett sådant fall vägras endast omdomslutet eller häktningsbeslutet är uppenbart oriktigt. Vad jag nu har sagt avser den prövning som skall föregådet slutliga beslutet i utlämningsärendet. I avvaktan på avgörandet iutlämningsären-de kan vidare fråga om anhållande eller häktning bU aktuell.Frågan om en sådan tvångsåtgärd skall tillgripas bedöms undantagslöst enligtsvensk lag, dvs, enligt samma regler som gäller när någon här i landet ärmisstänkt förbrott. Inom pågår arbete meden partiell översyn av utlämningslagen. Inom ramen för denna översyn kan detbli aktuellt att göra justeringar även i de bestämmelser jag här har berört, iden mån våra förpliktelser enligt internationella överenskommelser inte läggerhinder i vägen. Jag är emellertid inte beredd att ta ställningtill vUka ändringar som kan vara påkallade. Förslag till ändrad lagstiftningkan väntas föreligga . Ang. förfarandet vid utlämning för brott FruNORDLANDER (vpk); I frånvaro ankommer det på migatt motta justitieministerns svar på hans fråga, för vilket jag tackar. Jagtycker emellertid inte att vad som sägs i svaret överensstämmer medtUlämpningen. Bakgrunden till frågan är den vid upprepade tillfällendokumenterade risken att utländska medborgare utlämnas av till annanstat och detta formellt men icke reellt grundas på bestämmelserna ibrottsbalkens andra kapitel. Det finnshär två typer av fall. För det första kan rättsförhållandena i det land, sombegär utlämning, vara eller ha blivit sådana att det relativt lätt låter siggöra att fabricera den typ av anklagelser som från svensk sida kan föranledautlämning. Detta ger en formellt oklanderlig möjlighet för vissa främmandestater att försäkra sig om personer som man av politiska skäl villoskadliggöra. För det andra kan det förekomma att det juridiskaunderiaget för en begäran om utlämning har svagheter som svenska myndigheterinte kan undersöka eller upptäcka. Så var exempelvis fallet med den nyligenaktuelle algeriske medborgaren. hade redan godtagitutlämningsbegäran på basis av ett vittnesmål som plötsligt ändrades. Ettvittnesmål avgivet inför tredje lands polismyndighet fick bestämma en Ang. förfarandet vid utlämning för brott holländskbegäran om utlämning från , en begäran som alltså stod i begreppatt uppfylla. Det berodde på och inte på att fallet ändå ficken för den utlämningshotade och oskyldigt häktade lyckosam upplösning. Här handlar det bl.