prot · FV0974 · 1972-12-31 00:00:00 — När del gäller decentraliseringens roll i samband medmaktkoncentrationen säger avslutningsvis att han har liksom intefattat del där, att det är något slags dimbUdnimg som håller på med närvi talar om decentralisering. EgentUgen är det synd om att hanännu inte har uppläckt att decentralisering är en politisk ideologi, somomfattas av allt fler i det svenska folket. Varför tror attcentern har gått framåt på det sätt som den har gjort, om den inte hade buritsupp av en ideologi som vanliga enkla människor förstår och sympatiserar med?Att en så pass kvalificerad man som med hans utbUdningsbakgrundinte begriper den kan vi inte göra någonting åt. Vi nöjer oss med att svenskafolket begriper decenlraliseringsideologin och i aUl större skaror sluter upp omkringden. Låt oss återgå till anförande! Han sägeratt jag har kommit på att det är maktkoncentration på gång i del här samhället.Ja, , det är flera än jag som har kommit på det, och det är därförvi har reagerat och vUl ha en utredning till stånd. Han påstår vidare att jaghar sagt att organisationerna måste utredas först och främst. Jag sade i mittanförande det här är ett typexempel på hur han förvanskar - att det där medorganisationerna nämns på en punkl i motionen, men det är inte detväsentligaste, utan vad som kommer att följa om man går in och gör den härutredningen beträffande maktkoncentrationen i statsförvaltning, kommunalförvaltning och näringsliv. påstår också att jag har sagt att del inteär så farligt med maktkoncentrationen i näringslivet. Återigen en osanning,! Jag sade att det är minst Uka farligt och minst likaolycksbådande med den maktkoncentration som äger rum i multinationella företagoch stora koncerner i näringslivet som på andra håll. Och det är inte förstagången jag säger del, herr talman. Jag har stått här och talat om huroerhört farlig jag anser just den maktkoncentrationen vara. Sedan förklarar atl det här med kommunsammanslagningarnaär typiskt för synsätt. Och så frågar han Utet retoriskt: "Gersmå och fattiga kommuner den bästa demokratin?" Ja, , det ärmöjligt att de gör det och del är t, o, m, troligt, om man analyserardemokratins själva innersta väsen, vad man menar med del populära uttrycketgräsrotskontakter, atl de många människorna har möjlighet att inverka påbesluten, att det inte sitter ett fåtal befattningshavare i kommuner och påandra håU och utövar hela makten och fattar alla beslut. har den kaUa verkUgheten gjort att vi intefortsättningsvis kan driva samhället som vi har gjort tidigare med de många,små och fattiga Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället kommunerna.Men vad har vi satt i stället, för alt garantera att den fornagräsrotskonlakten, den som fanns i de små och faltiga kommunerna, kommer altfinnas i framliden? Det är ell problem som bör utredas i den härparlamentariska utredningen, , om man viU se sunt och riktigt påsaken. Jag har inte gett någon spark ål kommunalråden; jag harbara sagt att de liksom andra centrala befattningshavare samlar på sig -frivUligt eller genom dekret i lagar och förordningar mer och mer makt. Detär det vi skall titta på: Hur skall vi ha det med det förhållandet ?Skall den maklen kunna delegeras? Det är ett typiskt Svanbergskt påstående att villfrånta kommunerna inflytande och lägga det på landstingen. Inte har vi påståttdet! Vi säger att man skall delegera beslutsfunktionerna från kanslihuset ochden centrala statsmakten ut tUl landstingen men också till kommunerna, herrSvanberg, så att man så alt säga kommer nedåt i fråga om de beslutsfallandenivåerna och sprider ut beslutsfunktionerna, sprider makten. När det gäller verken har vi det tredje exemplet på etlpåslående som lägger i min mun och som jag inle har fällt. Att destatliga verken är garantin för demokratin har jag aldrig någonsin påstått. Jaghar sagt alt man i ullokaliseringsutredningen har missat en mycket väsentligoch central punkl, nämligen att se på vUka beslutsfunktioner som har lagtspå centrala ämbetsverk och som skuUe kunna flyttas ut, exempelvis tUl landstingoch kommuner, för att minska maktkoncentrationen. Så säger alt vi i denna utredning föreslåratt en samling experter skaU tala om hur demokratin skall fungera. Det ärfuUkomligt häpnadsväckande hur man kan påstå en sådan sak och avslöja ettsådant slarv vid läsningen av vad som är skrivet i motion och reservation ochen sådan nonchalans vid åhörandet av vad den tidigare talaren har sagt. Den härutredningen skall koncentrera sig på maklkoncentralionstendenserna, som enligtvår mening hotar demokratin. Den skall inte tala om hur demokratin skallfungera. Den skall vara en sundhetsinstitution, som skaU försöka garanterademokratins fria funktionsduglighet och vilaUlet, talade sedan om smäföretagsromantiken. Ensnöd verklighet och kalla villkor som man arbetar under, det är ingen romanlik,, Jag har sagt och jag säger alt man måsteha småföretag i vårt land, och erkänner det. Då måste man stärkaderas möjligheter att överleva. Om de får den rätta styrkan och de rättautvecklingsmöjligheterna, kommer de att utgöra en utomordentligt god motviktlUl den maktkoncentration som förekommer i näringslivet och som leder lillstörre och större företag. Jag har heller inte sagt, herr talman, att storföretagenpå något sätt måste utplånas. Vi behöver dem också, vi behöver både stora ochsmå företag. Men det skall vara en lämplig fördelning av maklen och ansvaret,det får inte bli för stor koncentration på det ena hållet. Helt plötsligt kopplar in en sak som intehör hemma i den här debatten hur ställer sig tUl de anställdasinflytande i företagen. Han viU göra gällande att vi på något sätt skulle svävapå målet i del avseendet. Läser inte motioner som väckts, inteens partimotioner?1 så fall skall jag rekommendera honom alt göra det i fortsättningen. Vi harnämligen inom länge sysslat med frågan om de anstäUdas inflytande iföretagen. Sedan säger ; Hur skulle det vara om deanställda fick inflytande i småföretagen? Ja, de har redan ett utomordentligtstort inflytande i småföretagen. Del är möjUgt att del kan förbättras något,men en av de finaste och förnämligaste kvalitéerna hos våra småföretag är justatl där har företagsdemokratin fungerat mycket . Om den andan kan spridaslill de stora företagen, då är del utomordentligt bra, och det har vi strävatefter. Men om nu någon verkmästare kommer in i småförelagets styrelse, i denmån man bUdar en styrelse - de flesta småföretag har inte aktiebolagsform - såtror jag inte alt detta kan stärka småförelagens rent finansiella ställning;del skall nog andra åtgärder lill för det, och det är en annan fråga. Så slutar med alt säga alt vi har föreslagitatt man skall utreda demokratins former. Det är återigen etl sådant därpåstående som inte stämmer med verkligheten. Vi har begärt en parlamentariskutredning som skaU tUta på de oroande koncentrationstendenserna inom densamhälleliga och kommunala förvaltningen och inom näringslivet i första hand,för att se vad det finns för möjligheter att dämpa maktkoncentrationen tillförmån för en vital och fungerande demokrati. Detta är, , enkeltoch inle särskilt svårt atl fatta. Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället HerrTAUBE (fp): är det ganska roligt att komma in i en storpolitisk debatt, men jag hade faktiskt bara tänkt tala litet om den Sjönellskamolionen. Jag vet inte vart debatten egentligen siktar. De politiskt skiljaktigafrågorna kan vi väl ta vid ett annal tiUfäUe och hålla oss till saken. Den här molionen syftar tUl en utredning som skall se påmaktkoncentrationslendenserna, som sade myckel ordentligt ochmycket bra. Jag tycker att vi aUa skaU sikta dit. Jag sade i mittinledningsanförande att jag inte är lika optimistisk som om endecentralisering av de företag som existerar. Jag är tacksam om det inte bUrännu större koncentrationer av dessa företag och att den utvecklingen överhuvud tagel inle går i samma våldsamma takt som den har gjort . Det är ditjag strävar, inte tUl att slå sönder någonting. talar om koncentrationsutredningen. Ja, denhar suttit , och den lägger ju fram ett betänkande då och då, men denväger inte den totala samhäUsekonomiska effekten. Vi måsle ju till nöds iblandacceptera all företag slås ihop och bUr större. Men med de kostnader somuppkommer för både kommunerna, landstingen, staten och den enskilda människanoch del Udande människorna kan utsättas för måste man i de allra flesta fallkräva alt samhäUet som sådant åtminstone får någon nytta av sådanakoncentrationer, dvs, att priserna på produkterna genom dennastrukturrationalisering, som det skryts så mycket om, blir lägre. Jag kanemellertid ändå acceptera att det då och då, om ett stort företag köper eltlitet föriustgivande företag, inträffar att denna rationalisering under en vissövergångstid icke verkar 2 protokoll 1972. Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället prisnedsätlande.Men det finns exempel i samhället på sådana här koncentrationer därkonkurrenterna blivit helt utslagna. Jag vill kanske inte att vi skall gå in för detamerikanska systemet, men det ligger i alla fall en hel del i att ingetföretag, ingen koncern får behärska av marknaden. Men vi vet för litet om hur det Ugger till med denekonomiska koncentrationen, vi har mycket svårt alt tränga in i det hela. Jagkan inte riktigt förslå varför inte kan acceptera en utredningsom syftar till att vi efter varje fusion skall gå igenom handlingarna ochtitta på hur det går på lång sikt. Det är ju dit vi siktar. Att studera fackföreningarna och de politiskaorganisationerna och andra koncentrationer kan i och för sig vara intressant.Men jag tror att det viktigaste är alt vi ser på den ekonomiska koncentrationenför närvarande, och det är därför jag yrkar bifall tUl reservafionen. HerrSVANBERG (s): påstår att jag uppträderstilenligt här, och det är ju åtminstone bra att få erkännande för atl detfanns en viss stil över vad jag sade. Jag kan inte återgälda den där kvickhetenpå annat sätt än genom atl säga att bilvis är sig Uk, påstår att jag har förvanskat vad han sagtoch lagt det och det i hans mun. Jag har inte förvanskat någonting av vad herrSjönell sagt. säger atl det var en så förfärlig vantolkning närjag jag skall ta ett enda exempel sade att det skulle vara verken som vardemokratins värn i det här landet. Han säger att faran för demokratin ligger iatt nu kommer kommunalmännen inle att söka sig till verken i första hand, utande gär direkl till kanslihuset. Ja, men är del inte väldigt farligt all hoppaöver det led som de statliga verken utgör. Jag förstår inte riktigt vad del ärsom försöker slingra sig runt här. Jag tror emeUertid atl har rätt på en punkt det är inte så lätt att förstå vad han säger. Vi har sagt så, och vi menar så, säger han. Det finns ett gammalt ullryck som säger: "Vad du ej klart kan säga, vet du ej;----- Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta," Ta och sortera upp i tankarna Utet grandförst och bekänn Er till en klar ideologi, så går del lättare atl diskutera, istället för alt använda en massa ord! ut vad Ni egentligen vill! Jag har inte förvanskat någonting av vad sagtulan precis dragit ut konsekvenserna av del. Men det ligger en hel del i det här sättet atl diskutera.Man går ut och talar allmänt om decentralisering, och så tror man att folkskall bli positivt stämda. Jo, decentralisering är bra - men man aktar sigväldigt noga för alt tala om, vad man menar med decentralisering. Sedan börjar tala om alt det finns motionerfrån beträffande de anställdas inflytande. Ja, snäUa , detär väl ändå litet lustigt att tro att man klarar koncentrationstendenserna ihela det ekonomiska system vi har genom en sådan här utredning. När sedan talade om småföretagen sade han attdär är förelagsdemokratin alldeles utmärkt. Jag tror inle att ha sagt det. Visserligen har vi småföretag med en utmärkt företagsdemo- krati, menman kan också finna mycket goda exempel på småföretag vUkas chefer sköterverksamheten och umgås med sina anställda på ett mycket patriarkaUskl sätt, sominte alls är föredömUgt, Därför tycker jag inte att skall slunga utpåslåendet alt företagsdemokratin är bra vid alla småförelag. Sedan påstod också att jag talade föraktligtom småföretagen. Det har jag inte gjort. Jag tror visst all småföretagenbehövs. Det är alldeles utmärkt att vi har dem. Men vi skaU inte göra det tiUen ideologi att ha enbart småförelag, i en värld med koncentrations-tendenservid många av de företag som vi skall konkurrera med. Allt detta kan vi emellertid lämna därhän. fortsätta att föra debatten på det sätt som han är van, nämligen att Utetfluffigt slänga omkring sig med uttryck som decentraUsering, ett nät avtätorter över hela landet del sistnämnda är etl berömt uttryck från ,inte av och ulan att definiera vad som ligger bakom del mansäger. Vi får aldrig någon ordentlig definition av vad ni menar. Vad viU nidecentralisera? Vad ni vUl göra? Tala om del i stället, ty annars får ni finnaer i atl bli missförstådda. Jag tycker heller inte alt skall förhäva sigöver att har så många människor med sig , människor som har förståttcenterns ideologi och som därför följer . Akta Er för det, !Det kan bli en ryslig baksmäUa av det talet, när man upptäcker atl människorgenomskådar fluffigheten och inte finner sig i att bara få ord utan vUl hanågot mera. Beträffande företagsdemokratin kan man för övrigt fråga:När släpper bondekooperationens organisationer in lantarbetare ochlivsmedelsarbetare i sina styrelser i större omfattning? Varför inte tala omdet i stäUet för att slå här och tala aUmänt om maktkoncentration? Ta upp ellreellt fall i StäUet och tala om det. Förklara vad ni vUl göra på en bestämdpunkl! Vidare förklarade att han inte hade sagt altdel är experter som skaU utreda demokratin. Men sade exakt så, attvi skall tillsätta denna utredning där det kommer att finnas en mängd expertersom kan dessa frågor; de skall tala om var faran för demokratin ligger. MenskaU man verkUgen behöva gå liU experter för atl klara ut demokratins väsen?Det tycker jag är mycket underligt. Sedan medger jag, , atl det i denna debatt harbUvil Utet för myckel ideologi och litet för många utflykter över områden somkanske inte direkl har med den motion att göra som vi här diskuterar. Men, herrSjönell, för då inte diskussionen om denna fråga med del vanliga lösa pratetoch fluffighelen, en fluffighel som t, o, m, fick en mittenlidning atthäromdagen skriva, atl är inle ett poUtiskt parti, det är en stämning,en känsla. Och man omvandlar inte det här samhället med en stämning, hertSjönell, För det fordras järnhårt poUtiskt arbele. Och det fordras vetskap omvUka idéer man företräder, och man skall våga att precisera dem, inte bara troatt man kan berusa sin publik med ord, TydUgen kan man berusa sig själv tillatt tro atl man uträttar något väsentligt, bara med att utslunga en stor mängdunderliga ord. Jag vidhåUer mitt yrkande om bifaU tiUutskottets hemställan. Åtgärder för att motverka makt-koncen trationen isamhället Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället HerrSJÖNELL (c): använder gång på gång i dennadebatt ett ord, som jag inle vet om det ens står i ordlista hanhar gjort det tidigare också, när han talat om mig och nämligen ordetfluffighet. Och efter att ha lyssnat på två gånger förstårjag mycket väl varför han är så förälskad i ordet fluffighet, 1 vad sedan gäller frågan om förvanskade uttalandenbehöver vi inte debattera den saken, , utan vi kan gå lUlprotokollet. Jag föreslår alt vi gör det. Beträffande småföretagen vidhåUer jag attföretagsdemokrati där har praktiserats i verkligheten. Mensjälvfallet kan det i undantagsfaU finnas småföretag som sköts patriarkaUskleller på annat sätt mindre företagsdemokratiskt, men det är i så faU undanlagsom bekräftar regeln. Småföretagen i aUmänhet utmärks av att ägaren han må nuvara fabrikör eller chef av annat slag umgås med sina anställda påverkstadsgolvet och där har gemensamma överläggningar om företagels produktion,arbete, utveckling osv. Försök, , all höra på vad man säger ochförvanska inte aUting! Det är inte fråga om alt utreda demokratin. Jag har sagtdel förut, och jag säger det nu en Ijärde gång; Vi måsle utredamaktkoncentrationslendenserna, som kan hota demokratin. Det är någonting heltannat, , tUlgrep sedan ett gammalt trick som hanaUtid tUlgriper när han råkar Ula ut. Då går han tiU de gamla grekerna ochslänger elt gammall ordspråk eller en gammal senlens i ansiktet på mig. Degamla grekerna räddar dess värre inte debaltläge den här gångenheller, herr talman. Endast två sakupplysningar. De gamla grekerna var i det här faUet ;längre tillbaka än så gick jag inte. vUl vidare ha en förklaring lill ordet"fluffighet"; han vet inte vad det är, 1 hans fall liksom när detgäller många av hans partivänner kan jag översälta ordet"fluffighet" med "allmänna talesätt, brist på koncentration ochaUmän tankeoreda". Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Glömminge m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr SjöneU begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUer näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 24 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinnernej har kammaren bifalUt reservationen av i Glömmingem, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Förstatligande av cement- och lättbetongindustrin § 8Förstatligande av cement- och lättbetongindustrin Föredrogs näringsutskottelsbelänkande nr 25 i anledning av motion om förstatligande av cement- ochlättbetongindustrin, 1 detta betänkande behandladesmolionen 1972:1322 av m, fl, (vpk) vari yrkats att riksdagenskuUe hos Kungl, Maj;t hemställa om förslag syftande liU förstatligande avcement- och lättbetongindustrin. Utskottet hemstäUde alt skuUe avslå motionen1972:1322, Reservation hade avgivits av herrHaUgren (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1972:1322 hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om förslag syftande fill förstatligande av cement- ochlättbetongindustrin, i (vpk): Hyreskostnaderna har debatterats i fleraomgångar tidigare i denna kammare. De har också stått i centrum för samhällsdebattenunder , Man har sökt orsaker till de våldsammahyresstegringarna. Det har självfallet funnits flera orsaker, där räntan antasha spelat en avgörande roll. En avgörande faktor i detta sammanhang är att söka iägandeförhållandena och prispoUtiken inom byggnadsmaterialindustrin. Ettflertal branschutredningar har påvisat missförhåUanden inte minst i fråga ommonopoltendenser och konkurtensbegränsningar mom prispoUtiken, Man harobserverat detta även från regeringshåll. Man har sagt attförhållandena skall hållas under observans. Det har man också gjort på olikasätt, bl, a, genom SPK, tillsattes en statlig utredning, som skulleutreda monopoltendenserna och konkurrensbegränsningarna inom materialindustrin,men den blev 1954 hindrad av regeringen och framlade heller inget belänkande. Byggnadsmaterialindustrin är en mycket tung post isamhällsekonomin. Den torde svara för av den svenska industrinstiUverkningsvärde, Är 1963 var omfattningen inom denna industrisektor uppe i 8700 mUjoner, Arbetslönernas del av byggkostnaderna har sjunkit och ärsjunkande. är materialkostnaderna stigande. Om man tittar påcementpriserna, kan man se alt de, från alt på grund av en vad Förstatligande av cement- och lättbetongindustrin man kankalla normal utveckling har gått i samma takt somkonsumentprisindex i övrigt, nu har fått en ännu häftigare stegring. Byggnadsarbetareförbundels ordförande ,tillika ledamot av , har skrivit en artikel i tidningenByggnadsarbetaren, Han visar där att mellan januari 1969 och november 1971ökade priset på cement enligt officieUt index. Det är,konstaterar han, en häpnadsväckande siffra, speciellt med tanke på att momseninle är inräknad i denna siffra. Om man skulle räkna på samma sätt på andravarugrupper, finner man alt cementpriserna ökat ungefär dubbelt så snabbt somkonsumentprisindex. Det är desto märkligare som cementindustrin är enprocessindustri, där man har hög mekaniseringsgrad och kan rationalisera efterhand. Man kan inte skylla på att löneuppgörelser och annat skulle ha någonavgörande inverkan på prisbildningen. anvisar en annan väg till lösning änyrkandet om förstatligande i vår motion 1322, Han talar om en"imporlkonkurrens". Men t, ex, den danska cementindustrin vUl mycketogärna konkurrera med den svenska. Man får då tänka sig andra leverantörerbland såsom , och , Utredningar visardock att en sådan konkurrens av transportekonomiska skäl inte är atl räkna med,Ville man driva resonemanget väldigt långt, kunde man hävda att även ballasteni betongen, dvs, grus och sten, skulle importeras. Var och en inser att detvore omöjligt alt transportera sådant material, I utskotlsbetänkandet anförs kort och sakligt att detsaknas förutsättningar för priskonkurrens mellan tillverkarna och all tvåföretagsgrupper har hand om cement- och lättbelongindustrin. Företrädare fördessa förelagsgrupper framhåller att man konkurrerar med olika slag avbyggnadsmaterial. Det blir en produklkonkurrens i stället. Cement och lättbetong utgör den strategiska basen förbyggande. Att man skulle kunna få någon produktkonkurrens där har jag svårt atttänka mig. Lättbetong är en mycket bra svensk uppfinning, lämplig atl använda ibyggnation. Det vore beklagligt om man på grund av felaktig prispolitik skullegå över lill andra och sämre material. Man kan till livsmedelsområdet överföra resonemanget omproduktkonkurrens. Om mjölken vore alldeles för dyr vilket den i och för sigär skulle man då, i stället för att anvisa vägar att sänka mjölkpriset ellerhålla del på en rimlig nivå, säga alt folk kunde dricka vatten, saft eller öl.Det är samma typ av argumentation. Emellertid måste man angripa problemetskärna. Jag viU, herr talman, med det anförda yrka bifaU till vårvid näringsutskotlets betänkande nr 25 fogade reservation. HerrANDERSSON i (s): Det råder inget tvivel om atl cement- ochlättbetongindustrin är en mycket viktig del inom byggnadsmaterialindustrin,vilket i också har talat om. Branschen är frånsamhällssynpunkt belydelsefuU och bör därför följas med myckel storuppmärksamhet. Som motionärerna anför och i nämnde för enstund sedan har etl flertal branschulredningar skett under Regeringen har också meddelat atl förhåUandena inom området hålls underspeciell uppsikt. Motionen sammanfaller i stort med motionernavid riksdag. hänvisade då till att staten genom avtalmed AB Gullhögens bruk fått direkl insyn i ell av storföretagen inombyggnadsmalerialbranschen, Elt förstatligande, som motionärerna föreslog,avstyrktes av utskottet vid det tiUfället, och följde utskottet.Utskottsmajoriteten konstaterar att den arbetsgrupp som signalerades 1969har kommit till stånd. Inom Kungl, Maj :ts kansli finns således en grupp medrepresentanter för finans-, handels-, inrikes-, civil-ochindustridepartementen, som ägnar stor uppmärksamhet åtbyggnads-materialindustrin. Med hänvisning tUl utskottets skrivning i övrigt finnerjag alt motionärernas farhågor i fråga om prisutveckUngen på cement- ochlätlbetongområdet är till viss del överdrivna. Ett förstatligande är enligtutskottets mening inte aklueUt, leder mig tUl, herr lalman, alt yrkabifall tiU utskottels hemställan och avslag på molionen 1322, Förstatligande av cement- och lättbetongindustrin i (vpk): Beträffande statens avtal med AB Gullhögensbruk är också det att säga att staten delvis är aktieägare; staten har nämligen12,av aktierna. Men det har visat sig att det inte påverkarprisbildningen. Jag tror mte att någon med framgång kan försvara deprishöjningar på som jag har pekat på. Delfinns ingen som helst möjlighet alt sakligt motivera dem.