prot · FV0946 · 1972-12-31 00:00:00 — 3) UV i (vpk), som ansett attutskottet under D bort hemställu, att med bifaU tiU motionen 1972:1457 skulle antudet i motionen framförda förslaget till lug om ändring i lugen den 25 muj 1962(nr 398) om finansiering uv folkpensioneringen. Vid dennu punkt hude uvgivits ettsärskUt yttrunde uv herrur Ringuby (m) och i (m). HerrOLSSON i (vpk): 1969 beslöts införundet uv pensionstillskottför pensio närer med ringu eller ingen ATP. Tillskotten är inkomstprövude i förhållunde till ATP och uvseddu utt ge folkpensionärernu en stundurdför bättring. TUlskotten skaU höjas av busbeloppet t. o. m. , då de skull uppgå till uv busbeloppet. Om utgående ATP täcker skUlnuden mellun och UV basbeloppet för ensamstående pensionär sumt och för giftu skull pensionstUlskott inte utgå. Jug vill erinru om utt vänsterpurtiet kommunisternusriksdugsgrupp redun när beslutet futtudes unmälde den meningen utt det härrörde sig om en otillräcklig standardförbättring. Vi anförde dessutom att detvar en ulltför liten grupp som skulle få del uv densamma och menude utt dengräns för beviHandet som faststäUts var för snäv. Man kan säga utt den bedömning som vänsterpurtietkommunisternus riksdugsgrupp gjorde 1969 om pensionstillskottens otillräcklighetpå sitt sätt hur bekräftuts genom det för junuuri månad utgående extrupensionstillskottet. Vi har från vårt håll föreslagit utt tillskotten skallutgöra av busbeloppet i stället för . Innebörden uv dettu äratt pensionstUlskotten vid tioårsperiodens utgång uppgår till avbasbeloppet i stället för . Grundat på nuvurunde busbelopp, 7 100kronor, skulle tillskotten vid tioårsperiodens slut bli mot 2 130enligt beslutet om på busbeloppet och vid tioårsperiodensslut. Det kan med skäl anföras att också ärotillräckligt, och det finns därför desto starkare skäl för att åtminstone tadet steg som vi föreslår. Med nuvurande busbelopp och ökningstukt ger de årliguhöjningurnu medun vårt förslug skulle ge . Vårt förslaginnebär ocksä utt fler pensionstugure kommer i ätnjutunde uv tillskotteneftersom rätten tUl dessa skaU upphöru först när ATP uppgår tUl uvbasbeloppet. Om man ser på pensionsbeloppen mot bukgrundenuv dugens levnudsomkostnuder måste mun frågu sig om den nuvarande ochförutsedda levnudsstundurden kun betecknus som tillfredsställunde. Utskottets motivering för uvstyrkunde, som ovunligt noginte baserus på bristunde resurser, är utt den gällunde plunen förpensionstillskottens höjning "får unses väl avvägd". Man undrar omden motiveringen är ett utslag av cynism eller om den beror på en förbluffandeokunnighet om pensionärernas levnadsvillkon Jag tycker utt mun på unsvurigthåll borde lyssnu på vad pensionärernu och derus orgunisutioner unser. Vi hur också kritiserut en unnun del uv beslut,nämligen reduceringen uv pensionstillskotten för ullu dem som inte åtnjuter fullålders- eller förtidspension. Argumenteringen mot kruven på oreducerudepensionstillskott är i utskottsutlätundet utt "riksdugen frumhållit utt deär nödvändigu för utt inte mbbu relutionernu mellun de oliku förmånernu".Tala sedun om udämning och jämlikhet! De slagorden äger tydligen främstgiltighet när byråkrater på topplönenivå skull hu löneförhöjning för utt fåliku mycket som någon unnun som redun hur alldeles för hög lön. Ett fuktum äremellertid utt nuvurunde reduceringsregler innebär utt klyftun mellunpensionstugure med full pension och pensionstagare som inte åtnjuter fullpension oavbrutet ökur. För övrigt är det något inkonsekvent skrivet iutskottsbetänkundet, eftersom giftu och ogiftu pensionstagure får liku storutillskott, trots utt den senure kutegorin hur en större grundförmån. Jugkritiserur självfullet inte dettu i suk, eftersom jug i dennu kummureurgumenterut för utt pensionsförmån skull utgå liku ouvsett civilstånd. Det kun inte rådu något tvivel om behovet uv en stundurdförbättringUV samma storlek för pensionstagure före som för dem som hur fullpension. sedun 1969 hur det förkluruts utt önskvärd förbättringför dennu kutegori bör åstudkommus "på unnut sätt". Frågan hur ställts från vårt håll tidigure och jag upprepar den. Detborde vuru ett lämpligt tillfälle utt nu redovisu hur mun hur tänkt sig denlösningen. Ordningen utt man medger utt ett stort behov föreligger och utt detskall tillgodoses men låter frågan om på vilket sätt vara en förborgadhemlighet kan inte i längden - år - anses tillfredsställande. Kammaren har tidigare uvslugit vänsterpurtietkommunisternus motioner om sänkning uv den ullmännu pensionsåldern samt omlika pensionsförmåner för giftu som för ogiftu, således ouvsett civilstånd.Visst är förslugen berättigude i suk, hur mun sugt, men mun måste vägu dem motundru pensionsförbättringar. När man uvfärdude kruvet på sänkt pensionsåldergavs oftast intrycket att man ville spela ut dem som redun inträtt i pensionsåldernmot dem som ännu inte uppnått pensionsåldern. Vi hur för vår del kruftigt väntoss emot en sådun metod. Men kan mun frågu sig; Vilku slugs"undru" pensionsförbättringur hur utskottets tulesmän egentligentänkt på? Ni hur ju uvfört frågun om sänkt pensionsålder nu är ni inne pä uttuvfärdu även kruvet på förbättrud pension till dem som är pensionstugare.Slutsutsen uv detta resonemang i cirkel är att viHan tydligen suknus utt överhuvud tuget vuru med pä något slug UV förbättring. Så var det finansieringsfrågan. Kopplingen med kruvet påslopunde uv folkpensionsuvgiften är rent teknisk och görs uv utskottet.Vpk-motionen 449 ungående pensionstillskottens förbättring tur inte upp dettu.När ändå utskottet gjort det hur jug reserverut mig på denna punkt. Låt migdock säga utt dettu är ett delförslug, som jämte undru unvisur lösningur förutt täcku oliku utgiftskrävunde förslug från vpk; ett uv dem är höjdupensionstillskott. Det kruvet skall alltså ses i sitt sammunhung i denskuttemotion som vänsterpurtiet kommunisternu uvlämnut. Det sägs i betänkundet utt mun skulle få skärptumurginulskutteeffek-ter i inkomstlugenu brutto. Mot detmåste unförus utt om mun skulle slopu momsen på muten skulle skärningspunkten- där mun ulltså föriorur eller vinner på våru summunlugdu skutteförslug -höjus väsentligt. Det är också märkligt utt utskottet inget hur utt sägu om uttde inkomster som ligger ovunför de nämndu även drubbus uv en högre skutt tillförmån för dem som hur mindre inkomster. Utskottet unför utt folkpensionsuvgiftens muximeringhänger sammun med reglernu för inkomstbeskuttningen. Om vårt försluggenomfördes skulle det ulltså betydu en "för hård" beskuttning uv demsom drur fördel av utt folkpensionsuvgiften är muximerud. är det ju så utt när det gäller kruvet på slopad momspå livsmedel brukar mun invändu utt därmed gynnus också högu inkomsttugure somhur råd utt betulu höga matpriser. Nå, då tål de säkert den kraftigarebeskuttning som skulle bli föHden om folkpensionsuvgiftens begränsning till upphävdes. Men, herr tulmun, en sumlud skuttepolitisk diskussion fårförus i ett unnut summunhung. bör inte huvudfrågun i dennu debatt trollasbort. Den frägan är; Hur vi råd eller hur vi inte råd utt öku utgifternu förstutskussun med 80 mUjoner kronor? Det är vud vårt förslug skulle kostu; vi hurfått summun frumräknud uv riksdugens upplysningstjänst. Kan ni pä ullvur,ledumöter uv dennu kummure, som bl. u. uv finunsiellu skäl varit med om attavslå förslugen om sänkt pensionsålder och som måhändu är bereddu utt ocksåfällu detta förslag, kommu och hävda utt dettu hur vi inte råd med? Mot vilketslugs unnun förbättring vill ni vägu dettu förslug? Jug yrkur bifull till de till utskottetsbetänkunde nr 10 fogade reservationerna 1, 2 och 3 som jag avgivit inomsocialförsäkringsutskottet. Under dettu unförunde övertog herr tulmunnen ledningen uvkummurens förhundlingur. HerrFREDRIKSSON (s); De förslug som förts frum i reservutionernufrån vpk och i det särskildu yttrundet från moderutu sumlingspurtiet under denhär punkten i utskottsbetänkundet hur vurit föremål för motioner och uvslugitsUV riksdugen vude år sedun 1969, då riksdugen beslöt om den förstärkning uvfolkpensionernu som pensionstillskotten innebär. Därför skull jug inte vid denhär senu timmen tu upp någon längre debutt pä dettu område med iStockholm. Jug vill buru erinru om utt ingentingnytt hur frumkommit som förunlett utskottet utt intu någon unnan ståndpunkt änvad hur gjort tidigure. Det ligger ju så tUl utt riksdugen hur untugit en plun förförstärkning uv pensionerna. PensionstUlskotten höjs vude år förutt uppgå till uv busbeloppet. säger utt även vpk;s förslug, som innebär en höjning på istället för enligt den fustställdu plunen, är ulltför blygsumt. Jugkan hålla med om att det ju inte är så förfärligt revolutionärt. Ett påslag på basbeloppet gör med nuvarunde busbelopp . Det äremellertid klurt utt när mun kommer till "slutstutionen" 1978 blirbeloppet av en annan storleksordning. Men om nu tycker att det härär ulltför blygsumt, vurför inte huggu tUl ordentligt på en gång, eftersomfinunsieringsfrågornu inte tycks spelu någon uvgörunde roll för ? Det hur sugts i vpk-motionen vur också innepä det i sitt unförande utt prishöjningumu är en uv motiveringurnu till uttmun frumlugt förslug om dettu påslug om . Som vet ärfolkpensionernu värdebeständigu genom utt de är knutnu till busbeloppet i denullmännu försäkringen, som i sin tur hur sin förunkring i levnudskostnudsindex.Därmed hur ju folkpensionärernu fått sin gurunti. Stiger prisernu, så stigerpensionernu i motsvurunde grud. Sedun frågur om vi inte har råd med de 80miHoner kronor som vpk:s förslag skulle kostu. Det är klurt utt om mun serenburt på det här försluget så är det i och för sig inte frågu om någon störresummu. Men vänsterpurtiet kommunisterna har ju så många förslug som mun villgenomföra, och summuntuget blir det mycket storu belopp. Förstärkningen uv pensionernu är ju inte någon särskiltbillig reform. När vi skriver i vårt betänkunde utt den untugnu plunen är väluwägd, så får det ses mot bukgrunden uv befintligu resurser, och det liggeringen cynism i det resonemunget. Vi är väl medvetnu om utt hude mun gott ompengur, så visst skulle mun kunnu höju pensionernu ytterligure och visst skulledet kunnu vura av behovet påkullut. Men jag tycker inte att den här reformensbetydelse skall underskuttus. När den är helt genomförd innebär det i ullu fullutt grundskyddet för ensumstäende pensionärer hur ökut från till 120procent uv busbeloppet och för vardera av två makar, som bådu ur pensionärer,från till uv busbeloppet. Det är i och för sig ingendålig reform. Det undru förslaget i vpk-reservutionen, att pensionstillskottenskuUe utgå med oförändrat belopp till allu pensionärer, tycker jug inte hellerär så väl underbyggt. Dessu förmåner är buserude på försäkringstekniskugrunder. Man här ju rätt utt göru förtidu uttug , och mun kunockså skjutu på uttuget tills mun är . Det skall vara egalt förpensionären ur ekonomisk synpunkt om han tar ett förtida uttag eller skjuter påuttuget. Därför funns det ingen uniedning att ändra på den principen när maninförde pensionstillskotten, och det finns ingen anledning att göra det nuheller. Speciellt när det gäller änkepensionerna där kan ju en änka hu enfemtondels pension - tror jug inte det skulle vuru någon större rättvise- ellerjämlikhetsåtgärd om vederbörunde skulle ha sammu pensionstillskott som enfolkpensionär. Beträffande slopande uv tuket för folkpensionsuvgifterna en traga som behandlas i den tredje reservutionen från vänsterpurtiet kommunisternu- viU jug i korthet erinru om utt uttuget uv folkpensionsuvgift utgör en del uvdet skuttepuket som riksdugen futtude beslut om 1970. Tidigure hude vi enmuximering uv uttuget till för äkta makar, men i och medomläggningen till individuell beskattning ändrades uttaget till summu belopp alltså I för vurderu muken. Skutteskulor-nu är också uppbyggda medhänsyn till utt folkpensionsavgiften inte stiger ytterligure när inkomsten nåröver . Skulle mun föHu det förslug som i Stockholmpläderut för innebär det en kruftig ökning uv skutteprogressiviteten, och denslår särskilt hårt just i inkomstlägenu mellun 35 000 och . Jugtror därför utt inte heller dettu är någon större rättvise- eUerjämlikhetsåtgärd, och det är unledningen till utt utskottet inte hur veluttillstyrku dettu förslug. Skatteskalorna är ju utformade med hänsyn till olikuinkomstlägen, och det bör väl inte unkommu på vårt utskott i vurje fall attändra på skutteprogressiviteten. Det förslug som förts frum i enmoderutmotion, utt folkpensionstillskotten skulle finunsierus genom uttug frånpensionsfondernu, har vi inte heller kunnat tillstyrku. Vi unser uttfinunsieringen även i frumtiden skull ske enligt summu metod som , dvs.över budgeten genom skutter i den mån avgifterna inte räcker till. Det finnsingen anledning utt ändru på den principen. Jug nöjer mig med dettu, herr tulmun, och yrkur bifulltill utskottets hemställun på sumtligu punkter. HerrOLSSON i (vpk): säger utt inget nytt hurfrumkommit i den här frågun. Hun menur utt motionernu har upprepats under fleraår och att det inte finns någon anledning att ändra ståndpunkt, då planen förförstärkning av pensionerna är antagen. Ju, jug sude inledningsvis utt vi intevur nöjdu då, och vi är inte nöjdu nu heller. Jug vill också sägu utt jug intekun se att något nytt har framkommit som gör att vi inte bör upprepu vårt kruv. undrude sedun vurför vi inte hugger tillmed mer än en årlig fyruprocentig förbättring, när vi nu inte anser att denförbättringen är tillfredsställande. Ja, det sammanhänger med att vi försökergenomdriva en reell förbättring för folkpensionärerna. Inte ens vi inbillar ossatt vi kan åstadkomma en fullständig rättvisa i det samhällssystem vi nu hur,men vi kan ju ändå lappa litet här och där, och dettu är ett litet försök. Detser emellertid ut som om det skulle misslyckus. Utskottets talesman sade också attfinansieringen tydligen inte spelur någon roll för vpk. Det farväl ändå herrFredriksson tu tillbuku, precis som hun gjorde förru gången när vi diskuteradeen sänkning uv pensionsåldern. Vi hur ju visut på vur pengurnu skull tus. Detär buru det utt och huns purti och för övrigt också deborgerligu purtiernu inte är ense med oss om det. Vi vill hu en kluromfördelning, så utt mun tur pengur dur de finns och ger till dem som behöver. Vidure sade att vi hude ställt månguförslug, som skulle kostu oerhört mycket utt genomföru. Ju, men har ju snurtullu de mest kostnudskrävunde förslugen blivit uvvisude här i kummuren, och dåfinns det väl desto större skäl för kammuren utt åtminstone godta det förslugsom vi nu diskuterur. Sedun förmodude utt också jug väl kändetill utt pensionernu är värdebeständigu, och det gör jug. Men de är ju intestundurdsäkrude på det sättet utt de föHer med uppåt i den ullmännustundurdökningen. Det är visserligen ett problem för en utredning, men mun kunväl ändå konstuteru utt det inte är tillfredsställunde utt pensionernu buruhöjs när index stiger. Pensionstillskotten skull ju vuru ett tillskott utöverdet stigunde busbeloppet. Här gäller frågun i stort huruvidu fördelningen isumhället är rimlig och tillfredsställunde och om är nöjd idet fullet. Jug menar då avvägningen mellan höga löner och utgåendefolkpensioner. Jug tycker inte utt den fördelningen är rimlig, och det tyckerinte heller mitt purti. skull kanske fråga pensionärerna ochderas organisationer vad de anser. Skatteskalorna är ju uppbyggda med ett tak för uttagandetuv folkpensionsuvgiften, men när man antyder att det skulle bli en speciellskärpning i medelinkomstskiktet - ulltså för människor med en bruttoinkomst påmellun 35 000 och tycker jug fortfurunde det är märkligt uttmun inte tulur om inkomster härutöver. Slutligen håller jug med om utt skutteskulornu ochfolkpensionsuvgiften inte är en frågu för socialförsäkringsutskottet. Det ären ren skattefråga. Jug sude ocksä i mitt förstu inlägg utt den frågun skullses i sitt summunhung,''dvs. i samband med vår stora skattemotion, där vikräver avskaffande av momsen på mut. I likhet med tycker jugutt vi inte hur någon större uniedning att debutteru just den frågun . HerrFREDRIKSSON (s); Det förhållandet utt i Stockholmeller vänsterpurtiet kommunisternu inte vur nöjdu 1969, när pensionstillskotteninfördes, och inte heller är nöjdu är ju i och för sig inget skäl förutskottet utt ändru ståndpunkt. Det förslug till finunsiering som förts frum uvvänsterpurtiet kommunisterna är behäftat med det felet utt det inte hur någonchuns utt vinnu riksdugens bifull, och då står mun ju där utun pengur ändå. Munhur ingenting utt finunsieru detta förslug med. Jug tycker inte utt det i dug finns någon uniedning uttdiskuteru vure sig pensionsåldern, som vi debutterut tidigure, ellerlönefrågun. Det är saker som får diskuteras i andra sammanhang. Det är väl inte heller något särskilt märkvärdigt att vi ivårt betänkande inte berört inkomster . Det är givet attprogressiviteten förstärks hela skulun upp, om mun slopur tuket. Det tycker jugär sä självklurt alt mun inte behöver skrivu mycket om det. HerrOLSSON i (vpk): säger utt utskottet inteskull behövu ändru inställning till frågun och utt dettu skall fortlöpa i ullfrumtid. är det ju sä utt utskott hur fått ändru inställning liku väl somdet socialdemokratiska partiet har fått göra det i fleru frågor. Ätt mun inte kun få bifall tillfinunsieringsförsluget är inget gott betyg åt riksdugen. Detfinunsieringsförslag som finns - jug upprepur det täcker mer än tiodubbeltden föreslugnu reformen men hänger i och för sig inte summun med den. Överläggningenvur härmed slutud. Propositioner guvs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 uv i , och förklaradesden förra propositionen varu med övervägande ja besvarad. Sedun iStockholm begärt votering upplästes och godkändes födunde voteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifullersociulförsäkringsutskottets hemställun ibetänkandet nr 10 punkten 3 mom. A röstur ju, det det ejvUl röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 1 uv i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv födunde resultat: Mom. B och C Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställun,dels reservutionen nr 3 uv i , och förklurudes den förrupropositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedun i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes födunde voteringsproposition; Den som vill utt kummuren bifullersociulförsäkringsutskottets hemställun ibetänkundet nr 10 punkten 3 mom. D röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifallit reservutionen nr 3 uv i Vid omröstning genom uppresning förklurudes flertalet avkammarens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Då i Stockholmbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsupparat. Dennuomröstning guv födunde resultut: Utskottets hemstäUun bifölls. § 3 Föredrogs sociulförsäkringsutskottets betänkunden; Nr 13 ianledning av motion om vidgad rätt till invaliditetstillägg Nr 14 i uniedninguv motioner ungående ersättning för privutläkurvård m. m. Kummuren biföll vud utskottet i dessu betänkundenhemställt. § 4 Avdragsrätten för koncernbidrag Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 11 i uniedning uv Kungl. Muj:ts proposition 1972:13 med förslugtill lug om ändring i kommunulskuttelugen (1928:370) jämte motioner. I proposition 1972:13 hude Kungl. Maj:t under åberopandeuv utdrug UV statsrådsprotokollet över finunsärenden för den 21 junuari 1972föreslagit att antu vid propositionen fogat förslug tUl lag omändring i kommunalskattelugen (1928:370). Beträffande propositionens huvudsukligu innehåll unfördesfödunde: "I propositionen föreslås sådun ändring i kommunulskuttelagensregler om uvdrug för öppet koncernbidrag att Kungl. Maj;t, i syfte att främjasamhällsekonomiskt betydelsefulla uppgifter, skull kunna medge uvdrags-rätt förbidrug från ett företug till ett annat även om inte ullu de förutsättningur somunnurs gäUer för avdragsrätt för koncernbidrag föreligger. Avdrugsrätt skullkunnu uvse även förlust pä uktier eller andelur i företug som fullföHer sådunubetydelsefulla uppgifter." I dettu betänkunde behundludes dels de i anledning av propositionen väckta motionema1972:1482 av i m.fl. (vpk) vurihemställts att skulle uvslå propositionen 1972:13, 1972:1483 uv herrur Mugnusson i (m) och Schött (m)vuri hemställts A. att riksdugen med uvslag på proposition 1972:13 skulleanta uv motionärernu frumfört förslug till lug om uvdrug vid inkomsttuxeringen för bidrag till AB Aseu-Atom, m. m., B. utt riksdugen i skrivelse till Kungl. Muj:t hemställdeom utredning av frågun om beskuttning uv koncernbidrug, dels den vid riksdugens börjun väcktu motionen 1972:880 uvherr m. fl. (m) vuri hemställts utt riksdugen beslutude uttkoncernbidrug icke fick överförus från och Svensku tobuksuktie-boluget tUlStatsföretag samt att det inkomstbelopp som fanns upptaget under rubrikenSkatter i specifikationen av inkomsterna på driftbudgeten för budgetåret1972/73 i bilaga 1 till statsverkspropositionen räknades upp med 1 30 miHonerkronor. A. attriksdagen skulle uvslå 1. motionen1972:1482, 2. motionen1972:1483, såvitt uvsåg yrkundet under punkten A i motionen, B. utt riksdugen med bifuUtiU propositionen 1972:13 skulle untu det vid propositionen fogude försluget tUl lug om ändring i kommunulskutte lugen (1928:370), C. uttriksdugen skulle uvslå 1. motionen1972:880, 2. motionen1972:1483, såvitt uvsåg yrkundet under punkten B i motionen. 1) UV herrur Mugnusson iBorås (m) och (), vilku unsett utt utskottet under A och B bort hemställu, A. uttriksdagen skulle avslå motionen 1972:1482, B. att med uvslugpå Kungl. Maj:ts proposition 1972:13 och med bifull till motionen 1972:1483 i dennu del skuUe untu uv reservunternu frumfört förslug tUl lug om uvdrug vid inkomsttuxeringen för bidrug tUl Aktieboluget Aseu-Atom, m. m., 2) UVherrar Mugnusson i (m) och (), vilku unsett utt utskottet under C 2 bort hemställu, utt i skrivelse till Kungl. Maj;t begärde, attmotionen 1972:1483 överlämnades till företagsskatteberedningen för kännedom, 3) avherrar Mugnusson i (m) och (), vilku unsett utt utskottet under C 1 bort hemställu, utt riksdugen med uniedning uvmotionen 1972:880 som sin mening guv till kännu, utt koncernbidrug inte ficköverförus från ett företag till ett annat inom den stutligu företugsgruppen. HerrMAGNUSSON i (m); 1 propositionen 13 föreslås sådun ändring ireglerna om avdrag för öppet koncernbidrag att Kungl. Maj;t skall kunna lämnudispens för sådunt bidrug, om Kungl. Muj:t unser utt det finnssamhällsekonomiskt betydelsefulla motiv därtill, även om förutsättningarna försådun uvdrugsrätt icke föreligger t. ex. om kruvet på ett 90-procentigtägunde uv uktiernu i dotterbolug icke uppfylles. Sumverkun äger rum mellunstuten och ASEA genom AB Aseu-Atom. fortsuttuverksumhet kräver uvsevärdu bidrug från uktieägurnus sidu. Propositionen hurtUlkommit för utt möjliggöru sådan bidragsgivning utan ogynnsummuskuttekonsekvenser för givuren. Jug kun helt unslutu mig tUl uppfuttningen utt mun i dettukonkretu full bör tillse utt givuren får möjlighet utt göru uvdrug för bidrugentill Aseu-Atom. Jug unser emellertid icke utt riksdugen bör ge regeringenfullmukt utt efter eget bedömunde lämna sådunu dispenser. I motionen 1483 hurdärför föreslugits utt man nu unvänder summu metod som begugnudes när liknunderätt utt lämnu koncernbidrug medguvs de företug som deltugit i kostnudernu förOHeprospektering AB. Innun skuttereglernu rörunde koncernbidrug infördes år1965 diskuterudes såväl i utredningen som under remissförfurundet om intemöjligheter borde öppnas att lämna koncernbidrag till bolag, som ägs uv fleraföretag gemensamt. I motion har man därför begärt att normer för sådunuuvsättningur borde åstudkommus och inskrivus i skuttelagstiftningen. Sedun enviss erfurenhet nu vunnits borde det icke vuru omöjligt utt åstudkommu sådunubestämmelser för att undvika dispensförfarandet. Dessa yrkanden har nuupptagits i reservationer till skatteutskottets betänkande under beteckningen 1och 2.