prot · FV0920 · 1972-12-31 00:00:00 — I en skrivelse föreslog skolöverstyrelsenbl, a, anordnande av fortbUdning för vissa vårdyrkeslärare med syftet attbredda dessa lärares undervisningsområden, I årets statsverksproposition harunder anslaget Lärares fortbUdning m, m, medel beräknats för fortbildning inomområdena anatomi, fysiologi och medicinsk mikrobiologi i enlighet medöverstyrelsens förslag. Jag räknar med att ett genomförande av detta förslagskall kunna bidra till att lösa det problem som pekat pä. För att bemästra problemet på kort sikt bör man kunnaöverväga jämkningar i utbildningsorganisationen. Enligt vad jag erfaritundersöker överstyrelsen olika möjligheter härtill. Fm (); Jag får tacka utbUdningsministern för svaretpå min enkla fråga, som jag ställde . Jag har medtUlfredsstäUelse konstaterat att det i statsverkspropositionen tagits upp för fortbUdning av vissa lärare, och jag tror att denna åtgärd påsikt kommer att lösa de problem jag tagit upp. Anledningen tUl min fråga var tvä artiklar i tidningenFolket i den 8 och den lOjanuari, Av dessa artiklar framgick att mani EskUstuna hade varit tvungen att inställa vidareutbUdningen av sjuksköterskori medicin och kirargi beroende pä att läkarna inte hade åtagit sigundervisning. Av en skrivelse från fyra chefläkare vid lasarettet, vUkenockså pubhcerades, framgick att de skäl som läkarna angav som orsak tUl sittbristande intresse för medverkan i undervisningen hade förelegat även tidigare.Det var alltså ingenting nytt som hade tUlkommit, Läkarna framhöU emellertidatt man hade löst frågorna tidigare "genom läkarnas tillmötesgående ochlandstingens förstående attityd". Tonen verkade enligt de nämndaartiklarna sä kärv, att jag fick den uppfattningen att det nu skulle vara slutmed samförståndslösningarna i detta sammanhang. Inom vårdutbUdningen är man, som jag ser det, alltförmycket beroende av läkarnas möjligheter och vUja att undervisa. Vid enundersökning hade 15 av 23 tiUfrågade skolor problem med anskaffningav läkare som föreläsare. Vid en direkt förfrågan om vilka svårigheter skolornahade att få läkare som föreläsare svarade en del att de inte har några problemalls. Jag tror också att det är viktigt att man noterar det. Andra åter sadesig ha "aUa problem i världen". De sistnämnda dominerade, och värstvar det inom medicin och kirurgi. Enligt uppgifter från har sex vidareutbildningskurser inställts , har Ang. vidareutbildningen av sjuksköterskor Om den framtida användningen av kommunala yrkesskolelokaler ocksåframfört sina synpunkter pä problematiken tUl utbUdningsdepartementet, Med tanke på konsekvenserna för den enskilde studerande,som drabbas av förskjutningar i studiegången, och konsekvenserna för hela densvenska hälso- och sjukvärden, som även drabbar läkarna själva och inte minstdrabbar patienterna, hyser jag en förhoppning om att man även kankomma fram till samförståndslösningar "genom läkarnas tiUmötesgående ochlandstingens förstående attityd", så att man utnyttjar de resurser somfinns och utbUdningen kan upprätthållas. Jag vUl ta tUlfället i akt att poängteravikten av att vi får en stabU och kunnig lärarkår, sä att utbUdningen inomvårdyrkena inte är helt beroende av tUlfälligheter och personligt godtycke. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Om den framtida användningen av kommunalayrkesskolelokaler Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den1 februari intagna fråga, nr 43, och anförde: har frågat mig, om jag ärberedd att medverka tUl att tidigare använda, ändamälsenhga kommunala yrkesskolelokaleräven fortsättningsvis, dvs, efter utbyggnaden av den nyagymnasieorganisationen, får tas i anspråk för yrkesutbUdning, fråga gäUer planeringen förgymnasieskolan. Jag vill erinra om att min företrädare i propositionen 140 år1968 angående riktlinjer för det frivilliga skolväsendet bl, a, framhöll attutbildning utanför dagens gymnasieorter bör kunna bibehållas så länge det finnsen tiUfredsstäUande elevtUlströmning och ett klart avnämarintresse förutbildningen. Planeringen för gymnasieskolan mäste - mer långsUctigt - i dessafall syfta till en avvägning mellan å ena sidan mer lokalt förankrade önskemålom bibehåUande av existerande utbildningar och ä andra sidan strävan att för enhel region förbättra eUer, trots ett vikande elevunderlag, bibehålla ett utbudav utbUdningsvägar, Jag har i andra sammanhangunderstmkit att med införandet av den nya gymnasieskolan den 1 juh 1971 inteavsetts några drastiska förändringar i fråga om lokalisering ochdimensionering. Inom glesbygdsområdena kan det finnas flera skäl som talar föratt vi även pä skall utnyttja befintliga utbUdningsresurser på orterdär dessa nu finns. HertWICTORSSON (s): Jag tackar utbUdningsministern för svaret påmin fråga. Bakgrunden till frågestäUningen är den oro som uppkommit iHallstavik för yrkesskolans framtid där. På orten finns en yrkesskola, somkostat i uppförande och som togs i brak 1965, Lokalerna ärrationella och lämpUga för sitt ändamål och ligger i anslutning till högstadieti . Gymnasiet i kommunen ligger i , över 4 mil frånHallstavik, I finns inte lokaler för en inte- grering avundervisningen med gymnasiet i övrigt. Kommunens ekonomi är hårt pressad, ochdet är därför angeläget att de tillgängliga lokalresurserna kan utnyttjas föryrkesutbildning även . Jag tolkar utbUdningsministerns positiva uttalande, attriktlinjerna års riksdagsbeslut fortfarande står fast och attsärskild hänsyn skall tas tUl förhåUandena i glesbygdsområdena, pä ett sådantsätt att kommunen kan få önskad möjlighet att även fortsättningsvis användalokalerna i för yrkesutbUdning, självfaUet under förutsättning attdet gäUer utbUdningshnjer som följer riktlinjerna beslut. Jag troratt den starka uppslutningen kring yrkesutbUdningen i frånallmänheten, fackhga organisationer och kommunen kan vara en garanti för attdet finns ett erforderligt underlag. Än engång: Tack för svaret! Ang. ifrågasatt inköp för statsverkets räkning av kreditupplysningsregister Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Ang. ifrågasatt inköp för statsverkets räkning avkreditupplysnings-register Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 1februari intagna fråga, nr 40, och anförde: har frågat mig om jag är beredd attredogöra för de närmare omständigheterna kring vissa pressuppgifter om attjustitiedepartementet varit berett att inköpa ett kreditupplysningsregister päoffentlig auktion. har inte varit berett att inköpanågot kreditupplysningsregister på offenthg auktion. Däremot har departementetförklarat sig berett att från kommittéanslaget ställa tillkreditupplysningsutredningens förfogande för inköp av ett kreditupplysningsregisterinnan detta försåldes på offentlig auktion. Syftet därmed har varit att beredautredningen tUlfäUe att studera registret som ett led i utredningens arbete medfrågan om kontroU av kreditupplysningsverksamheten. Av vad jagnu har sagt framgår att svaret på frågan är nej. Fm (): Jag ber att fä tacka herr statsrådet för den härupplysningen. Det är kanske en aning svårt att se var den moraliska skUlnadenhgger mellan att köpa ett sådant här kreditupplysningsregister pä auktion ochatt köpa det över huvud taget; jag kan inte riktigt se skillnaden, men det kanhända att den finns. Den här händelsen aktualiserar över huvud taget kravet påmycket mer ingående inte bara lagstiftning utan även etiska regler när detgäller hur datorer och de uppgifter man får från dem skall skötas. Jag ärmedveten om att det i det här specieUa faUet inte var fråga om banduppgiftersom ännu kommit in i någon dator, utan om mer manuellt handlagdakreditupplysningar; men principen är densamma, och den blir ännu Om utradering av beslut i militära disciplinmål ur rikspolisstyrelsensdatabank viktigarenär man dessutom får ADB-tekniken tiU hjälp. Vad jag faktiskt gäma skulle vUja veta trots allt är omplanerna pä inköp från kreditupplysningsutredningens sida var en enstakaföreteelse - dvs, ett olycksfaU i arbetet; jag tycker nämligen inte att det ärriktigt etiskt av en statlig utredning att sätta sig ned och se efter pä vUkamer eller mindre oetiska sätt man kan fä tag i upplysningar om folk. Detpåminner mig, om hknelsen ursäktas mig, htet väl mycket om professionellasedlighetsivrare som gör studieresor tiU Place Pigalie och Reeper-bahn, och jagtycker inte att det är riktigt vad vi väntar oss av det stathgautredningsväsendet. Jag har inga närmare detaljer om vad somföranledde utredningen att be att få det här anslaget, men jag måste bestämtsäga tUl fm att jag verkligen inte förstår den moraliska synpunkt som honanlägger på problemet. Det är självklart att denna utredning måste bilda sig enuppfattnning om de register som finns i det här landet om vad de innehåUeroch om hur de fungerar. Det kan utredningen göra genom att besöka de firmor somsysslar med sådan här kreditupplysningsverksamhet och det utgår jag från attden gör. Skulle det också vara omoraliskt och likställt med besök på PlacePigalle vet jag sannerligen inte hur utredningen skall kunna bedriva sinverksamhet. Utredningen hade här ett tUlfäUe att få se hur ett dyliktregister fungerade, ta del av hur det är uppställt och vUka uppgifter som mansamlar in. Jag tycker att det var en ganska vettig tanke frän utredningsledamöternassida att be att få använda något av kommittéanslaget för det ändamålet,givetvis under förutsättning att kostnaden inte blev särskUt hög. Vi tyckte att5 kunde vara ett tak; om det kostade mer var vi inte beredda attmedge det. Överläggningen var härmed slutad. §16 Om utradering av beslut i militära disciplinmål ur rikspolisstyrelsensdatabank Herr justitieministern erhöll ordet för att besvarafru () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 41,och anförde: Fm har frågar mig vUka regler förutradering som kommer att åtfölja införandet i rikspoUsstyrelsensdatabank av beslut i mUitära disciplinmål. Beslut i militära disciplinmål registreras för närvarandei vissa faU i körkortsregister och i straffregister. Detsenare registret omfattar bl, a, fylleriförseelser. Skyldighet att lämnauppgifter till dessa register åvUar bl. a. befattningshavare vid krigsmaktenmed bestraffningsrätt i disciphnmål. genomförs den ändringen attuppgifterna i stället lämnas tUl för att ingå irättsväsendets informationssystem (RI), Anledningen tiU den nya ordningen är främst attlänsstyrelsernas körkortsregister enhgt beslut skall läggas om tUlett centralt register, som baseras på ADB-teknik. Anteckningar om brott som harbetydelse i körkortshänseende skaU inte antecknas i det centralakörkortsregistret utan endast i ett ADB-register inom RI, Härigenom vinnsbetydande administrativa fördelar. En annan viktig fördel är att uppgifternabhr sekretesskyddade inom RI, Frågan om sekretesskydd för RI behandlades ipropositionen 1971:89 som godkändes av , Med stöd avsekretessregeln för RI har i Rl-kungörelsen införts en föreskrift om attuppgift om brott som har betydelse i körkortshänseende får lämnas bara tiUlänsstyrelse och bara via bilregisternämnden. Frågan vUka uppgifter som skalluteslutas i registemtdra-gen har visst samband med trafikmälskommitténs arbete,och ett slutligt StäUningstagande bör anstå i avvaktan på resultatet avkommitténs arbete. Denna kommitté väntas lägga fram ett förslag i är, TiUsvidare görs ingen ändring i förhåUande tUl vad som gäUer, Uppgifterna tUl straffregister rör imycket stor utsträckning samma beslut som skaU antecknas i körkortsregister.Omläggningen av de båda registren tUl ADB-register görs därför samtidigt.Utdrag ur kommer mte att göras förrän efter en uppbyggnadsperiodom . Regler om vUka uppgifter som skaU uteslutas i registerutdragen ochgallringsregler övervägs av samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet underdet fortsatta arbetet i , Sammanfattningsvis vUl jag framhåUa att registreringeninte i något hänseende har utökats, att sekretesskyddet har stärkts och attmöjligheterna att gallra inom här avsedda ADB-register kommer att bliväsentligt störte än vad de nuvarande manueUa registren medger. Fm (); Jag ber att fåtacka herr statsrådet även för detta svar. Det är väldigt bra att fä reda på att det tack vare detnya registreringssystemet finns bättre möjligheter att gaUra, Men vad som intenämnts någonting om är hur de möjligheterna kommer att tillvaratas. Och detframgår framför allt inte av svaret huruvida lagar eUer förordningar om hurgallringen skaU företas kommer att existera innan systemet körs i gång. Detskulle jag gäma vUja veta. Det kanske kan tiUåtas mig att med ett exempel Ulustreravad som egenthgen menas med militära disiplinmäl. som denna nyhetstod i tidningarna kunde man nämligen också läsa om hur envärnpliktig hade blivit åtalad för att han varit uppe för sent en kväU -enhgtuppgifter satt han och spelade schack efter det att han borde havarit på logementet. Saken fick en ytterligare belysning av att ingen endaklocka på regementet gick rätt, eftersom de elektriska ledningarna intefungerade. Om något sådant skaU följa en yngling i hans dossié är det destonödvändigare att det verkligen finns regler för hur länge uppgifterna skaU fåstå kvar. Sekretessen inom rättsväsendets informationssystemexisterar naturligtvis enligt lagen, o ja, men det finns i praktiken vissaluckor. Det finns t, ex, inga som helst arbetsregler som skapar verkligahinder för att den 10 febmari 1972 Om utradering av beslut i militära disciplinmål ur rikspolisstyrelsensdatabank 3 protokoU 1972. Ang. remissvaren med anledning av abortkommitténsbetänkande dataoperatörernakan missbmka data genom otiUåten bandkopiering. harockså möjlighet att sammanställa de uppgifter som den har fått för statistiskaändamål från rättsväsendets informationssystem med andra uppgifter om sammaperson, eftersom de uppgifterna åtföljs av personnummer. Det finns alltså ettvisst glapprum. Jag skuUe som sagt var vara väldigt glad att få veta om det ärmeningen att det nya systemet skaU köras i gäng innan man har bestämmelserna omgallring klara eller inte. Som framgår av mitt svar pågår detöverväganden om vad som skaU kunna gallras ut. Det väsentliga hgger ju i det somjag har sagt här; den omständigheten att man för över registreringen till ettnytt system innebär inte någon som helst ändring i sak i förhållande tUl vadsom gäller pä den här punkten annat än att det blir visst bättresekretesskydd osv. Detta pågår det aUtså utredning om, och jag kan inte svara pä frågan om när man är klar med de regler som man här vUl komma fram till. Överläggningen var härmed slutad. § 17 Ang, remissvaren med anledning av abortkommitténsbetänkande Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 2februari intagna fråga, nr 44, och anförde: Fm Frasnkel har frågat mig om jag kommer attlåta trycka remissyttrandena över abortkommitténs betänkande så snartremisstiden utgått. Svaret är ja. FmFR/ENKEL (fp); Jag ber att få tacka justitieministern försvaret. Jag är väldigt glad över det, och jag hoppas att remissyttrandenakommer att tryckas så fort som möjligt när de är inne. Jag vet nämligen attmänniskor är så intresserade av denna fråga och så gäma viU ta del av hursvaren har utformats och vad som står i dem. Att jag Uksom har velat skjuta på i den här frågan berorpå att vi nu i pressen har fått små korta referat av de olika remissyttrandena.Men de är aUdeles för kortfattade, och så sätter journalisterna sina mbrikerefter -det mäste jag säga - sitt eget godtycke. Jag har t, ex, läst om exaktsamma svar tvä så olika mbriker som att "förbundet är/ö> friabort" och i en annan tidning - att "förbundet är mot friabort". Dä tycker jag att det är väldigt viktigt att människor verkligenkan få ta del av remissyttrandena för att se hur man har skrivit sitt yttrande.På det sättet kan ju aUmänheten få en riktig mstäUnmg tUl underlaget förriksdagens beslut. Jag är därför mycket tacksam för detta svar. Överläggningen var härmed slutad. ändringen av bestämmelserna om olaga vapeninnehav Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 3februari intagna fråga, nr 50, och anförde: har frågat mig om jag är villigatt ge en redogörelse för den information som lämnats om de av vårtiksdagen1971 antagna ändringarna i lagstiftningen om olaga vapeninnehav samt förerfarenheterna av den nya lagstiftningen. Information om 1971 års skärpning av straffet för olagavapeninnehav gavs i form av meddelanden tUl massmedia dels frän regeringen närinnehållet i propositionen om skärpningen offentliggjordes, dels frånriksåklagaren i samråd med rikspohsstyrelsen från det propositionenavgavs tUl dess straffskärpningen trädde i kraft. Vidare medverkade tUl informationsom särskUt riktade sig tUl invandrare. Sålunda gav statens invandrarverk utett informationsblad på olika språk med uppgifter om straffskärpningama. De nya straffbestämmelserna har bara varit i kraft drygtett halvt år, och tillgängligt statistiskt material ger inte underlag för någraslutsatser angående lagändringens verkningar. Ang. ändringen av bestämmelserna om olaga vapeninnehav Hen SCHÖTT(m): Jag tackar justitieministern för svaret påmin fråga, ehum jag inte kan förklara mig nöjd med detsamma, RUcsdagen beslöt en skärpning av straffet förolaga innehav av vapen. Bakgrunden var den oroväckande stegring av antaletvåldsbrott i allmänhet och speciellt terrordåd med internationell anknytning isamband med pohtisk aktivitet som vi upplevt . beslötmed viss ändring av Kungl, Maj:ts förslag att de nya bestämmelserna skuheträda i kraft först , Enligt justitieutskottets av riksdagengodkända betänkande rekommenderades ett generöst utnyttjande av möjlighetentUl ätalsunderlätelse för den som före frivilligt ansökte om hcensför skjutvapen som han redan innehade eUer på annat sätt anmälde vapeninnehav. Det framhölls därvid att det var av stor betydelse attverkningsfulla åtgärder vidtogs för att informera allmänheten om den nyalagstiftningen, och att man inskärpte vikten av att de som innehade vapen utantUlstånd anmälde detta, 1 informationen borde också klargöraslagändringens innebörd och de möjligheter tiU ätalsunderlätelse som förelåg. AvsärskUt intresse var självfallet att informationen nådde invandrade utlänningareftersom den nya lagstiftningen innebar förändringar som var särskUtbetydelsefuUa för just dem. Enligt statsrådets svar har regeringen sett tiU att detvidtagits verkningsfuUa åtgärder. Jag har inte den bedömningen, och min frågahar verkligen varit motiverad. Tar man del av den statistik som föreligger, såerfar man nämhgen att i antalet inlämnade vapen var så lågt som 65och att antalet utlänningar som utnyttjade möjligheten att under amnestimänaden- om jag får kaUa den så - redovisa vapeninnehav uppgick för hela riket till12. den 10 febmari 1972 Ang ändringen av bestämmelserna om olaga vapeninnehav Dessa siffror tyder knappast på några verkningsfullainformationsåtgärder. Jag tycker nog att svaret är ganska missvisande. Att härhar förekommit vissa åtgärder är klart, men informationen har tydligen gått deflesta förbi Flera som jag frågat har inget minne av någon information iexempelvis radio och TV, Jag beklagar att regeringen inte på ett mertUlfredsställande sätt effektuerat beslut i denna allvarliga fråga.Följden är, såvitt jag förstår, att onödigt många olaga vapeninnehav alltjämtär oredovisade. Det hade varit intressantare om kommit med något förslag och i sin kritik sagt vad man ytterhgare bordegöra utöver de åtgärder som jag här har redovisat. Jag tror nämligen att vi harbegagnat oss av de informationsmöjligheter som står tiU buds för att tala omden nya lagstiftningen, och jag tror inte att det kan vara något bevis förhuruvida informationen varit bra och utförlig eUer dålig när anfördessa siffror över hur många vapen som redovisades under den här respittiden.Det kan hka gärna vara så att människor som har fått informationen inte vUl, avohka skäl, begagna sig av möjligheten att lämna fram de vapen de kan ha haft.De kan ju av mindre honnetta skäl tycka att de ändå vUl försöka att ifortsättningen inneha illegala vapen. Jag får säga tiU att jag tycker mig ha hörtute bland människor att man mycket väl har känt tUl den här bestämmelsen ochatt det har varit många diskussioner om huruvida man skall behöva gå och visaupp gamla vapen som man har ärvt efter föräldrar eller farföräldrar. Det tyderpä i varje faU så långt jag har kunnat märka att man har fått mycket godkäimedom om den information som spritts, SärskUt vUl jag påpeka den information som har givits tillinvandrare. Den har ju varit speciellt utförlig och bör ha kommit de allraflesta tUl del. Hert SCHÖTT (m); Jag mäste uttala min förvåning över att statsrådet tycksvara belåten med att tolv, säger tolv, utlänningar i hela landet utnyttjatmöjligheten att före den 1 juh anmäla innehav av vapen. Jag tUlåter mig också göra denbedömningen, att om man hade utnyttjat radio och TV på ett annat sätt, såskulle resultatet ha blivit ett annat. Det är av intresse att ta del avresultaten på olika ställen. Jag nämnde att det här i anmälts 65vapen. På en annan plats, i Sala, anmäldes 72 vapen. Jag tycker att dessasiffror vittnar om att en annan propaganda här i huvudstaden, där detförekommer så mycket brottslighet, borde ha givit ett helt annat resultat. Jag vidhåUer att detta inte är något bevis, hert Schött,pä hur många vapen som finns. vet väl hka litet som jag hur mängavapen som kan innehas Ulegalt, De siffror som här angivit är nogriktiga, men det bör dä ändå sägas att enhgt vad som uppgivits från pohshållvar det sammanlagt omkring 1 600 vapen ochen mindre mängd explosiva varor som kom in till pohsen. Nr 20 Huruvida det är mycket eller htet i förhåUande tiU det verkliga antalet den vägar jag inte ha någon mening om. Herr talmannen anmälde att hertSchött anhållit att tiU protokollet "- postverkets fä antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare anförande i denna service i glesbyg- A u , derna Överläggningenvar härmed slutad. postverkets service i glesbygderna Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () den 11 januariframställda interpellation, nr 7, och anförde: Hert har frågat mig om jag är vUligatt klargöra de gmndläggande principerna för postverkets postala service iglesbygderna och om jag delar hans uppfattning att daglig postgäng genereUt äratt betrakta som en rimlig service tiU människoma i landets glesbygder. I har i olika sammanhang redogjorts för hur denpostala servicen i glesbygd successivt förbättrats bl. a. genom utbyte avmindre poststationer mot lantbrevbäring. Lantbrevbäraren har med sig förutom vanlig post - ocksåpaket, värdeförsändelser, pengar tUl utbetalningshandlingar m. m. Han sökerdärvid upp kunder som bor inom frän färdvägen, Kundema kan också med signalbrickor kalla tUl sig lantbrevbäraren, när de viU skicka ellerkvittera ut värdepost av något slag om de bor inom och en gång om de bor meUan från lantbrevbärarens färdväg. Lantbrevbäraren ombesörjer också insättningar och uttag på postsparbanksböcker ochfungerar aUtså som en rörlig postanstalt, I samarbete med glesbygdsutredningen, ochKommunförbundet undersöker postverket möjligheterna att införavamdistribution som en kompletterande arbetsuppgift för lantbrevbärare. Ävenannan samhällsservice är aktueU, Bl, a, planeras försök medhembesök hos pensionärer och sjuka. Utbyggnaden av lantbrevbäringsnätet har möjliggjorts genomatt lantbrevbäringen successivt har motoriserats. används bU pä nära 98procent av den totala hnjelängden, Lantbrevbäringen fullgörs utom iundantagsfall med en tur varje vardag. Av de hushåU som betjänas avlantbrevbärare beräknas således ha postgång varje vardag. Även om lantbrevbäring är en mycket effektiv ochändamålsenlig postanordning har det av kostnadsskäl varit nödvändigt attuppstäUa vissa krav på hushåUsunderlag för anordnande av lantbrevbäring. Somherr Ängström har nämnt i sin interpellation bör det enligt postverkets normerfinnas två hushåU per kUometer enkel färdväg för att lantbrevbäring varjevardag skaU anordnas. Jag kan i detta sammanhang nämna att Ang. postverkets service i glesbygderna