prot · FV0977 · 1972-12-31 00:00:00 — Det är väl i stor utsträckning näringslivets folk, som har enborgerlig uppfattning men som inte är beredda atl redovisa vUket politisktparti de hör hemma tror jag inte mycket på sådana undersökningar, men låtoss knyta an till debatten här om de fem länsslyrelserepresenlanterna. Jag velinle varifrån man på visst håU har fått uppfattningen alt skulle hauttalat sig för att regeringen skuUe utse. ledamöterna först och landstingensedan. Detta står ingenstans i proposilionen, och det sägs inte hellernågonting om det i riksdagsbeslutet. hänvisade till förarbetena,dvs, den utredning som har föregått proposilionen. Det är riktigt att i denanges en sådan ordning, men detta har inte uttalat sig om. Som bevis för att han har rätt i sin uppfatlning åberoparherr Fiskesjö att en centerpartist i debatten har gjort samma tolkning utan attha blivit emotsagd. Ja, det visar oss bara att vi i fortsättningen vafie gångnågon centerpartist eUer annan borgerlig ledamot försöker göra en tolkning påfri hand måste vara på alerten och säga ifrån att tolkningeninle är i överensstämmelse exempelvis med förarbeten till propositioner ochannat sådant, 1 Jag skaU inte, herr talman, gå in på detta mera, men jagtycker det är ett mycket svagt argument för uppfattning. har uttalat att man borde se lill att regeringeni länsstyrelserna placerar sådana representanter för företagare och löntagare,som har erfarenhet från samhällsverksamhet. Här har regeringen vänt sig tiUnäringslivets och löntagarnas organisationer för att få förslag tiU kandidaterför länsstyrelseuppgiflen. Av vad som framgått har regeringen i storutsträckning kunnat följa de förslag som lämnats av dessa organisationer, Iicke mindre än 80 fall av 96 har de som rekommenderats av dessa organisationeräven tUlsatts av regeringen. man inlekunnat följa organisationernas rekommendationer liU alla delar beror på alt delibland förts fram namn från samma kommun men man haft intresse av alt kunnaåstadkomma en geografisk fördelning. Därför har man inte slaviskt kunnat följade rekommendationer som lämnats. När det gäller företagarerfarenhet har regeringeneftersträvat atl få sådan från olika verksamheter i näringslivet. Härvidlag harett ingående samråd skett med näringslivels organisationer. Sedan måste man också säga, att vilken regering som änsitter måsle denna för att kunna centralisera ansvaret för de statligaåtgärderna tUl länsstyrelserna se lill atl dessa handhas av sådanarepresentanter, alt den har förankring för sin politik i de statligalänsorganen. Att därav dra den slutsatsen alt de ledamöter som är kända för atticke sympatisera med borgerliga partier skuUe vara socialdemokrater, tror jagär förhastat. Man får nog akta sig för alt så generellt som de borgerligareservanterna gör partipolitiskt öronmärka aUa som fått regeringens förtroendei de nya länsstyrelserna och som inle kan uppvisa medlemskort i någotborgeriigl parti. Det finns faktiskt duktigt och användbart folk även blandsådana människor, som inle ger uttryck för mera utpräglade parlisympatier. Jag kan inte se atl det i denna reservation finns någotbelägg för att regeringen åsidosatt uttalande i samband medinrättandet av lekmannarepresenlalion i länsstyrelserna. Regeringens handlande i denna fråga är enligtmin mening anmärkningsvärt från två synpunkter. Den ena gäller det rentfaktiska utfallet av utnämningarna. Jag har tidigare berört detta men jag kange ytterligare exempel, 1 finns inom en borgerligmajoritet med 40-32, i HaUand en borgerlig majoritet med 28-19, I båda dessafaU har regeringen utnämnt 4 socialdemokrater och I borgerlig, vUket givit ensocialdemokratisk majoritet i den samlade med 64, På samma sättär del i en rad andra län. Den andra synpunkten från vUken regeringens handlande äranmärkningsvärt är att det ingenstans i förarbetena eller under riksdagensbehandling av ärendet framgått att regeringen hade för avsikt att utnytfiautnämningsrätten till att skaffa sig poUtisk majoritet i länsstyrelserna,oavsett de politiska förhållandena i respektive län. Det sades ingenting omdetta i den debatt som föregick besluten, och i propositionen 1970 stårbara: För att skilda meningsriktningar, intressen och erfarenheter skall kunnai skälig utsträckning återspeglas i styrelsens sammansättning bör tiolekmannaledamöter ingå i denna. Det är aUl vad som sägs på denna punkl. Sedan kritiserade de undersökningar somgjorts och redovisats. Del är klart att det är otUlfredsstäUande att man idessa undersökningar inte kunnat dela upp samtliga personer efter partitillhörighet.Man har varit försiktig härvidlag. Men även om det skuUe vara så att alla sominte kunnat delas upp läggs på den borgerliga kanten, bUr det ändå en markantövervikt för socialdemokraterna. är del i realiteten så att man inte tUl de borgerligasiffrorna kan föra alla dessa som inte har angett politisk hemvist. Jag harsjälv gjort en Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna undersökningpå det här materialet. Del har visat sig ganska lätt all kartläggalänsstyrelseledamöternas poUtiska hemvist om man anstränger sig litet. Jag harkommit fram till all i nio av länen har regeringen utsett fyra socialdemokrateroch en borgerlig och i övriga län tre socialdemokrater och två borgerliga. Jag är övertygad om att det material som jag därmed harredovisat håller för vilken granskning som helst. Med anknytning till de uppgifter herrFiskesjö lämnade nu kan vi konstalera alt den första undersökningen visade av de ledamöter i länsstyrelserna, som utsetts av regeringen, varsocialdemokrater, medan var borgerliga och inte kundeange den politiska hemvisten. Om alla dessa 29 var borgerliga vilket de inleär skulle vi ändå få relationen 6040 tUl socialdemokratisk fördel totalt ilänsstyrelserna. finns det alltså en annan undersökning här som visaratt av del totala antalet ledamöter i länsstyrelserna som går attpartipolitiskt bestämma och det är den aUdeles övervägande delen är ungefärtvå tredjedelar socialdemokrater och en tredjedel borgerliga. Det skall ställasmot socialdemokraternas sammanlagda andel av del totala antaletlandstingsledamöter i landet som är . Sedan sade all man hade från regeringenssida eftersträvat atl få en förankring för regeringens poUlik ilänsstyrelserna. Det tror vi gärna. Vi tror att detta är förklaringen på sett lUl atl av landets 24 länsstyrelser är det socialdemokratisk majoriteti 19; ställningen är 55 i återstående fem län. HerrADAMSSON (s): I reservationen står att en av ickegodkänd princip kommit till användning vid utseende av ledamöterna i länsstyrelserna. Regeringen har haft som princip alt vid sitt val utse tvåledamöter med förelagarerfarenheter, två med lönlagarerfarenheler och en mederfarenheter från samhäUsverksamhet. Det slår i god samklang med detankegångar som redovisats i propositionen och som uttalat sig för.Det är lätt alt konstatera att dessa principer har följts, och det är vadregeringen har att hålla sig lUl. Sedan har man ifrån borgerligt håll gått ut och frågat dehär människorna var de hör poUtiskt hemma. Man söker göra gällande altnäringslivets organisationer i så hög grad skulle ha föreslagit socialdemokratertiU representanter i länsstyrelserna atl det skulle kunna bli ensocialdemokratisk majoritet. Jag tror inte att dessa näringslivsorganisationerhar setl efter var dessa representanter hör politiskt hemma. Det är väl ingenhemlighet att några av dessa tUlhör det socialdemokratiska partiet, och det kanväl inte vara något fel. Deras uppgifl i är ju atl företrädaföretagarintressena respektive löntagarinlressena. Den som skall företrädasamhällets verksamhet skaU givetvis representera detta intresse ilänsstyrelsen. Jag tror inte det är möjligt all ur konstitutionellasynpunkter rikta någon anmärkning mot regeringen på den här punkten. Däremotförstår jag alt det kan vara ett poUtiskt intresse för oppositionen all se lillalt man får in representanter i större utsträckning än vad som har varitmöjligt vid det här tUlfället. Jag ber atl få yrka bifall lill utskottets betänkande. menar tydligen - om jag förstårhonom rätt - alt det närmast är en tiUfällighel att det har råkat bli dennasocialdemokratiska dominans i länsstyrelserna. Han har härvidlag tydligen enannan uppfattning än det ansvariga statsrådet, civUminisler , som juklart har angett att det var avsikten. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Hen FÖRSTE VICE TALMANNEN anförde: Sedan samtliga under punkten"Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna" anmälda talare nu haftordet övergår kammaren till alt debattera "Utbyggnaden av Hyllebmk". HerrNORRBY i Äkersberga (fp); Del ärende som vi nu behandlar rör alltsåvissa frågor i anledning av utbyggnaden av Hyllebmk och del skiljer sig litetgrand från de övriga därför att det är inte någon åtgärd från regeringens sidasom kritiseras utan brist på åtgärd. Det är också fogat ell särskilt yttrandeoch icke en reservation vid denna punkl i betänkandet. Bakgrunden till det här ärendet är av både näringspolitiskoch miljöpolitisk karaktär. Den näringspolitiska aspekten har närmasl anknytningtill om staten skall vara engagerad i företag som bedriver brottsligverksamhet. Den miljöpolitiska aspekten är närmast om vissa åtgärder frånföretagets sida har inneburit elt föregripande av en utredning som Kungl, Maj:tliUkaUade , Då biföll Kungl, Maj:t en framställning frånnaturvårdsverket att man skuUe göra en övergripande och vägledande planering.För den skuUe man ha som underlag en utredning som tog hänsyn mte bara lillmiljövårdsfrågor utan även till övriga faktorer av betydelse för etlutnyttjande av recipienlulrymmet i och andra sydsvenska vattenområden påett från samhällsekonomisk synpunkt optimalt sätt. , aUtså , låg etl antalansökningar om koncession hos koncessionsnämnden, ansökningar från företag somvUle bygga ul skogsindustrier i , Där fanns , i tidenföre Bruk, där fanns Bruk, där fanns en ansökan avseende Emsfors Brukoch en avseende Strömsnäs Bruk, Här hade man aUtså en grupp företag som vUleexpandera sina verksamheter i , 1 del läget vUle regeringen pröva vad som är bäst frånsamhälleliga utgångspunkter och tillkallade därför en utredning om skogsindustrierslokalisering i , Den utredningen blev klar , Denfick utgå ifrån atl anläggningen i redan var under uppförande, trots att koncessionsnämnden ännu inte hade lämnat Granskning av statsrådens ämbetsutövning m m. koncessionför utbyggnaden, 1 reaUteten var det t, o. m, så att innan koncessionsnämndenssenare överklagade beslut kom hade man investerat åtskilliga mUjoner i denanläggning som prövningen avsåg. Om just den här anläggningen säger utredningen: "INissan kommer däremot även i fortsättningen utsläppen från elt utbyggtHyltebruk atl vid lågvatlenföring medföra en viss sänkning av syrehalten iNissan på en sträcka nedströms utsläppet," Men denna anläggning hadeutredningen alltså inte möjlighet att uttala sig om vare sig från miljösynpunkteller med hänsyn fill vad som var samhäUsekonomiskt optimalt. Utredningen log vidare upp frågan om tUlgång på vedråvaraoch konstaterade: "Den begränsade tUlgången på vedråvara torde därföiinnebära att planerad expansion av massaindustrin i efter år 1973inte är genomförbar i fuU utsträckning. Del är med hänsyn härlUl uteslutet attmed föreslagen utformning bygga ut samtliga projekt i Emsfors, ,Slrömsnäsbmk och Timsfors," 1 denna omgång fanns alltså Bruk intemed, faslän man hade lagt in sin koncessionsansökan efter den ansökan som avsågTimsfors, Del kanvidare konstateras atl utredningen gör följande uttalande: "Det har inte varit möjligt för utredningen att frånmiljösynpunkt prioritera något av de framtida stora projekten i Timsfors,Strömsnäs-bruk, Emsfors eUer , Vid en eventueU utbyggnad i dessa lägenär det dock angeläget atl projekten samordnas så att de negativa mUjöeffekternaav den skogsindustrieUa verksamheten begränsas," Inte heller här fick manalltså med Hyllebmk när det gällde de rena mUjöaspeklerna, När det gäller de näringspolitiska aspekterna framstår iefterhand agerande så att företagel tillvällt sig otiUbörligaförmåner genom atl bryta mot miljöskyddslagstiftningen. Brottet mot miljöskyddslagstiftningenhar i och för sig inte varit föremål för domstolsprövning. Däremot harriksåklagaren konstaterat atl brott mot miljöskyddslagen föreligger menbeslutat alt icke väcka åtal. Hur är det då med regeringens underlålenhetssynd? Ja, vihar här alt göra med en kompUcerad styrnmgsfunktion för de statliga företagen.Vad kräver egentligen de som slår bakom det särskUda yttrandet? Kräver de ell ministerstyre? Skulle ell statsråd ha gått in och styrtverksamheten i ett förelag där staten äger av aktierna? Nej, inteaUs, Dessa frågor reglerades av i och med att man antogstatsutskottets utlåtande nr 1969, Del hänvisas där till attdepartementschefen i propositionen 121, som låg tiU grund fördettautskottsutlåtande, uttalat att han anser det i princip naturligt atl förvaltningsbolagetanförtros aktieägarfunktionen för de statliga minoritetsintressen som finnsoch uppkommer. Det är alltså Statsföretag som därmed avses. Detframhålles i detta utskottsutlåtande följande: "Genom att det föreslagna förvaltningsbolagetinrättas blir det möjligt att i större utsträckning än nu hänföra politiskabeslut och beslut av verkställande natur tiU skUda organ, vUket innebärpraktiska fördelar och står i överensstämmelse med traditionen inom svenskförvaltning," Man haralltså kommit fram liU att man på detta sätt kan koncentrera denägarfunktion, som Kungl, Maj:t har att utöva, till förvaltningsbolaget, dvs.Statsföretag AB, Det är dit Kungl, Maj:t rimligen skulle ha vänt sig med deeventuella åtgärder som skulle ha vidtagits. Del framhålles i utskoltsutlåtandel vidare alt Kungl,Maj:t fortfarande har huvudansvaret för skötseln av den statligaförelagssektorn. Det nämns för övrigt också en del om mformationen om statligaförelag i utskottsullåtandet. Det framhålles bl, a,: "1 proposilionen understryks att de statligaföretagen har skyldighet att på etl föredömligt sätt informera om sinverksamhet," Om just denna verksamhet har varken Statsföretag,dotterföretaget eller Bruk informerat på ett föredömligt sätt. Det föreligger alltså enUgt vår mening en underlåtenhetfrån Kungl, Maj:t, och vi säger alt Kungl, Maj:ts passivitet kan ha inneburitalt väsentliga samhällsintressen åsidosatts. Det är etl påstående som sannoliktär svårt att pröva. Vi gör det påpekandet och menar därmed atl del här kanhävdas att respekten för regeringens ambitioner när det gäller miljö- ochnäringspoUtiken kan ha undergrävts genom att man har underlåtit att agera idetta fall. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m m. FmTHUNVALL (s): har liksom liknande industrieruppmärksammats på grund av luftföroreningar och utsläpp avindustriellt avloppsvatten, i det här fallet i , Del bör därföruppmärksammas att det hölls ett sammanträde medrepresentanter för bl, a, , berörda länsstyrelser ochHylte , varvid diskuterades möjligheterna atl lösa problemen på långsikt men även vissa omedelbara åtgärder. Bolaget böfiade också undersökningar isyfte att minska ölägenheterna av utsläppen i , Jag skall inte gå närmarein på gången av detta speciella ärende utöver vad i Äkersberga haranfört utan bara nämna alt del hamnade inför ombudsmän,som emellertid lämnade klagomålen utan åtgärd, I princip det vill jag hålla med om - bör myndigheternastillstånd först inhämtas, innan byggnationer av del här slaget påbörjas. Jagvill i det sammanhanget citera vad riksåklagaren sade i sitt beslut: "Detär från allmän synpunkt av stor vikt att bestämmelserna om tillståndskravnoggrant efterlevs. Vid lagöverträdelser av del slag varom här är fråga bör detdärför endast i sällsynta fall förekomma att åtal underlåtes," I del härfallet fann riksåklagaren emellertid vissa speciella omständigheter värda attbeakta vid prövning av åtalsfrågan, 1 det SärskUda yttrande som avgivits lillkonstitutionsutskoltets belänkande i den här frågan har herrar ochNorrby i Äkersberga anfört att Kungl, Maj:t borde ha ingripit, I det tidigareärendet anmärktes det på alt Kungl, Maj:t hade ingripit. Det är möjligt alldiskutera tidpunkten för regeringens ingripande, men i det här fallet kan väldröjsmålet ha ett visst fog för sig. och berördalänsstyrelser hade varit inkopplade på ett tidigt stadium, och av allahandlingar framgår alt utbyggnaden var angelägen ur miljöskyddssynpunkt samtav sociala och arbetsmarknadsmässiga skäl. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m m. Av det beslut koncessionsnämnden slutligen fattadeframgår även atl den planerade utbyggnadens tillåtlighet enligtmUjöskyddslagstiftningen i och för sig inle har ifrågasatts. Man kan alltså diskutera om regeringen borde ha ingripitoch förmått Bruk alt vänta med denna utbyggnad, som ändå skulle innebäraell visst förbättrat mUjöskydd, Elt sådant ingripande skuUe ha försenatutbyggnaden men inte hindrat den för framtiden, eftersom besluten i allainstanser sedan har gått i samma riktning, Atl Kungl, Maj;t förhöll sig passivi det här fallet, som representanter i utskottet säger i sittyttrande, kan enligt min mening inte ha inneburit atl väsentligasamhällsintressen åsidosatts. HerrNORRBY i Äkersberga (fp): lar fasta på några intressantapunkter. Bl, a, refererar hon det uttalande som riksåklagaren gör, där hansäger all åtal bör underiåtas endast i sällsynta fall. Del här är alltså etlsällsynt fall. Jag hoppas alt det är ett unikt fall att ett stort förelagbryter mot mUjöskyddslagstiftningen, Men hur påverkar det här andra förelags och andraintressenters respekt för miljöskyddslagen? Första gången detta viktigamiljöinslru-ment sätts på prov viker sig de rätlsvårdande myndigheterna. Dåingriper inte regeringen för alt hävda miljöpolitikens intressen. Man kan diskutera tidpunkten för Kungl, Maj:ts ingripande.Detta blev ett besvärsärende som Kungl, Maj:t hade att ta stäUning lill. FruThunvall refererade ett avsnitt där del säges att en utbyggnad var angelägen avsociala och arbetsmarknadsmässiga skäl. Men det är en prövning icke har att göra. Enligt 6 §miljöskyddslagen säges alt "Konungen kan dock lämna tillstånd enligt dennalag, om verksamheten är av synnerlig betydelse för näringslivet eller för orteneller eljest från allmän synpunkt". Har man den motiveringen är det ett klart besked om attKungl, Maj:t självmant skulle ha övertagit handläggningen av detta ärende föratt kunna åberopa 6 § i miljöskyddslagen, sådant tillstånd skulle i principinte kunna lämnas av koncessionsnämnden. Del är bara Kungl, Maj:t som har denbefogenheten. Vad man frågar sig när det gäller näringspolitiken är: Hurskulle Kungl, Maj:t ha ingripit? Jag vill här citera vad inrikesministern sade i etl interpellationssvar : "Minprincipiella inställning är att statliga företag skall kunna inneha aktier iprivatägda företag, såväl större som mindre, om detta innehav ligger i linjemed det statliga företagels normala verksamhet eUer i övrigt kan tjäna ettallmänt näringspolitiskt intresse, Etl exempel på etl sådant aktieinnehav äratt äger aktier i ," Den fråga jag ställer mig är: Är det ell allmäntnäringspolitiskt intresse atl bryta mot miljöskyddslagen? Om så inte är fallet,borde staten ha dragit sig ur , när man konstaterade atl brottmol miljöskyddslagen förelåg. FmTHUNVALL (s): Jag sade aldrig alt koncessionsnämnden hadebeslutat utifrån de synpunkter som i Äkersberga påstod medåberopande av sociala och arbetsmarknadsmässiga skäl. Jag sade all del kundevara en anledning till all man kunde överse med att bolaget inle vänlat påtillståndet. Av del yttrande som lämnat framgår alt bolagethaft överläggningar med mUjövårdande myndigheter om förbättring avvattenförhållandena i och alt förslaget till utbyggnaden tillkommitefter samråd med samt att det vidare är utrett altkoncessionsnämndens tillstånd överensstämmer med bolagels slutliga förslag. Sedan de under punkten "Utbyggnaden avHyltebruk" anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till attdebattera "Betygsyslemel för grundskola och gymnasium". Jag har tidigare berört några punkter därregeringens åtgärder inneburit begränsningar av ställning och befogenheter.Vi har menat att beslut som regeringen har fallat efter hörande intedärefter bör ändras utan att synpunkter på nytl inhämtats. Frågan om en begränsning av utfärdandet av betyg lill atlbara gälla vissa klasser i är enUgt min mening etl exempel på ettärende där beslutet skulle ha understäUts prövning. Det är alltsåskäl för ett påpekande på denna punkt i dechargebetänkandet. Jag vill i delta sammanhang nöja mig med delta och yrkabifall till den ändring som föranleds av bifall lill reservationen. Jag skallbara tillägga atl inte så få av de ärenden som aktualiserats av reservanternaoch där vi menar att viljeyttring ifrågasatts härstammar frånutbildningsdepartementet. Jag vUl allmänt uttala milt beklagande av atl ingenav de båda statsråden från detta departement är närvarande under debatten . Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Betygsystemet för grundskola och gymnasiutn HerrWERNER i (m): Det kan kanske vara på sin plats all erinraom att regeringens självrådighet i belygsfrågan observerades i moderatasamlingspartiels parlimotion . Vi fogade en reservation vid UtbUdningsutskottetsbetänkande en reservation som till ordalagen var en sannskyldigdechargeskrivning. Tyvärr samlade den bara moderata ledamöter. Betygsättningen är en vUclig och mycket grannlaga del avskolans arbete. Betygsystemen och normerna för dessa har också tidigarebehandlats i skolpropositioner och förelagts för avgörande. Formernaför och effekten av belygsättningen har en mycket vid verkan. Frågan ombelygsättningen har därtUl en samhällsbetydelse som gör att den inte bara fårbehandlas i departement, nämnder och ämbetsverk ulan också måste föreläggasriksdagen. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Betygsystemet för grundskola och gymnasium har Kungl, Maj:t gjort avsteg från denna viktigaprincip och gått förbi rUcsdagen, Man har gjort administrativa ingrepp somresulterat i borttagandet av betygen vid vissa tUlfällen och i vissa årskurser.Detta finner vi anmärkningsvärt. Man hänvisar visserligen lill en arbetsgruppinom som arbetar med belygsfrågorna, och man avser, enligtvad utbildningsministern anförde i en interpellationsdebatt , altåterkomma tiU när det arbetet är klart och resultatetremissbehandlat. Det är gott och väl, men det ursäktar inle regeringenshandlande i det här påtalade faUet, Man kan heller inle bagaleUisera åtgärden att utelämnabetygen vid vissa tiUfäUen, Det är elt väsentligt ingrepp i själva systemet ochi grunderna för detsamma. Alt la bort betyg måste vara någonting helt annat änatt sätta betyg. Det är en principiell förändring, och tiU den borde rUcsdagenha fått ta ställning. Jag berockså, herr talman, atl få yrka bifall till reservationen H, Hert i (s); I reservationen H ifrågasätts regeringenshandlande när det gäUer belygsättningen i grundskola och gymnasieskola. Ireservationen framhålls "alt Kungl. Maj;t utan hörande genom ändringden 20 febmari 1970-- i den då gällande skolstadgan bestämtatt betyg i gmndskolan endast skaU ges i årskurserna 3, 6 och 7 vid slutet av vårterminen och i årskurserna 8 och 9 vid slutet av varje termin samt alt skolstyrelsen får besluta alt betyg i årskurserna 3 och 6 skall ersättas med annan form av besked. Bestämmelserna har överförts till den nya skolstadgan, som utfärdades den 23 aprU 1971 ." Jag gör detta långa citat därför att reservationen ärganska identisk med en reservation som moderata samlingspartiet fogade vidutbildningsutskottets betänkande nr 1971. Som i MalmöframhöU avslogs den reservationen av . Vad som hände 1970 anses alltsåvara en ändring utan rUcsdagens hörande av skolstadgan . I proposition54 det året påpekades atl frågor om bl. a. betygsätlning, med etl undanlag,inte torde vara av den arten att rUcsdagens medverkan krävdes. Den fråga som dådirekl underställdes gällde väl flyttning och kvarsiltning.