prot · FV0961 · 1972-12-31 00:00:00 — har vi förstått att i delar centerpartietsuppfattning. i (vpk) kort genmäle: Del är väl rätt orimligt, , attbörja diskutera principiell regionpolitik utifrån två årsbefolkningsstatistiska tillfälligheter. Jag vet inte att det någonsin harförekommit. Det hela är bara tillrättalagt för att skall kunnaföra ett visst resonemang. Skall man se det , skall man naturligtvisocksä ta med det förhållandet att hade vi denna speciellaförskjutning till bl. a. förmån. Och vill man föra enprincipiell regionpolilisk debatt, kan man inle bara bortse frän del, därföratt det under två års speciell lågkonjunktur har varit annorlunda. Frågan ärfördenskull inte mindre aktuell, om man ser den i perspektivet av utvecklingenfram . Sedan vet lika väl som jag hur delgår tiU i politik, både i del socialdemokratiska partiet och i andra etableradeoch maktägande partier. Man sätter ju inte upp på sitt program att man skallskapa nyslumsomräden, utan man sätter upp att man skall föra en socialbostadspolitik, och sedan bUr det nyslumsomräden i alla fall. Man sätter upp påsitt program att man skall föra en regionpolitik för Storstockholmsregionensom skall utgå från de många människornas behov. Att det sedan råkar bli så,att den utgår från näringslivets och storkapitalets behov vilket alla kankonstatera när dé ser sig omkring är ju en helt annan sak. Sådana häragitatoriska proklamationer som ingår i schema som skenbaryänsterawikare i det socialdemokratiska partiet skall man inte ta på allvar,utan man skall se till hur det verkligen fungerar. Det är professor som är ideologerna bakom den socialdemokratiskaregionpolitiken i och icke , som i sammanhanget spelarmaktlöshetens roll. Forskning m. m. i HerrLINDKVIST (s) kort genmäle: Jag har med säkerhet inte lika stortinflytande i det socialdemokratiska partiet som i har ivänsterpartiet kommunisterna, och då ser vi också hur det går när agerande i frägor av det här viktiga slaget. Här säger nu i sin replik att två årserfarenhet är för att ge debatten om enprincipiell inriktning. Men den principiella inriktningen, , måsteju bygga på ett underlag som har anknytning tiU de färska uppgifter vi har Forskning m. m. i samhällsplanerings-frågor atl räknamed i debatten, och principen bygger på den framtida utvecklingen iStorstockholmsregionen . Orkar man inle med att pä dettaunderlagsmaterial åstadkomma en principiell riktning mot framtiden, då tyckerjag man skall tala med något mindre bokstäver i frågor av det här mycketviktiga slaget. Det är uppenbar! att fått någon form avallvarlig allergi gentemot i . Jag vet inte vari denligger, eftersom inte har gjort någonting annat än presteratmycket svepande, allmänna, till intet förpliktande resonemang när det gällerkritiken. Jag tycker att vi som sysslar med politik skall omge oss med litetgrand anständighet och välja de tillfällen när vi skall gå in och kritiseraolika ting som anknyter till politiska sammanhang. För mig framstår HjalmarMehr som kanske en av de mest lysande kommunalmän Som vi haft i landet påsenare decennier. Här bryter sig meningarna kring denna fråga, men jag tyckerändå, fru talman, att jag vUl säga detta, därför att debatten väl ändå skallröra sig inom ramen för någon form av politisk anständighet. säger att vad jag anförde inte skall tasså allvarligt och att det är en agitatorisk problematik jag utvecklar. Det ärju ett uttryck för hur reagerar när han blir emotsagd på punktefter punkt av sina inlägg. Då tillgriper han de mycket billiga invändningaroch repliker som han vanligen använder ute i buskarna. Kan vi inte vara överensom, , atl låta del som hör buskarna till vara där och låta del somhör tiU vara här! HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Efter demonstrerade föraktför vad han kallar buskarna, dvs. verkligheten utanför det riksdagshus där hansitter och lyfter sin lön, och som den representant för"oanständigheten" jag är skall jag be att få svara honom på ett parpunkter. tror väl inte att man skall kunnabygga upp en regionalpolitisk planering på basis av befolkningssiffror.Jag medger att det inte är en ointressant företeelse som plockar fram, och visst skall den beaktas. Men när man har att göra med ettregionpolitiskt perspektiv som rör sig över decennier, så får man i all rimlighelsnamn ta hänsyn till atl del försiggår en automatisk kapitalistiskkoncentrationsprocess i det här landet och att denna koneentrationspi-ocessdominerade . Den orsakade en betydande tillväxt förStorstockholmsregionen. Man kan inte bara kasta hela det perspektivet åt sidangenom att det nu på grund av speciella faktorer har blivit en uppdämning. Dennauppdämning må sedan diskuteras för vad den är. Men så mycket kan vi väl varaöverens om att man skall ha längre perspektiv bakåt och framåt än . Låt mig sedan i någon mån nyansera, om jag så får säga,den servila beundran för som gav uttryck för. Denär mycket intressant därför att vi vet att har en mycket bestämdideologi när det gäller funktion. Det skulle vara intressant attveta om delar den ideologin eller om han inte gör det,därför att det ställer vad han har sagt i en Så här säger i ett yttrande i samband med debatten omregionplanen: "Det är viktigt att erinra om att den funktionsduglighet someftersträvas" - dvs. i - "i första hand tar siktepå livs- och arbetsmöjligheterna för näringslivet." Vidare säger han att frågan gäller följande: "Vilkencity reglering ger den stora företagsekonomiska enheten, och dessnäringsliv, de största utvecklings- och arbetsmöjligheterna för decennierframåt i när stormarknadernas problem tränger på och näringslivetslokalisering och slagkraft har ett vitalt samband?" Han säger också: "Verkligheten är att näringslivethar slagit sig ner på och atl enorma summor nedlagts som kräver sittnyttiggörande och sin förräntning." Är detta uppfattningar om de ideologiska grundvalarna lörregionpolitiken i som delar eller inte? Delar han deminte är det obestridligen en betydande spricka i det socialdemokratiskapartiet. Delar han dem har han ju framträtt under falsk flagg tidigare idebatten här , när han påstod att han hade en helt annan åsikt. () kort genmäle: i genomgår i varje fall iden här debatten ingen speciell förbättring. När det gäller uttalande om arbetsliv ochnäringsliv i och. hur viktiga incitament de är i enregionplanering, så delar jag principiellt denna uppfattning. Det är en heltannan sak om jag skulle ge mig in på en ideologisk debatt om var jag ellerHjalmar eller andra socialdemokrater står iden frågan. Jag tror det skulleföra för långt att diskutera detta i riksdagssammanliang. Vidare upprepar jag, , att vi har ',vå årserfarenhet av den ändrade befolkningsstruktr.rcn i , Jag haranviint detta som utgångsläge för att försöka ange en principiell inriktning avverksamheten i ett framtida , och jag menar att det jag anfördedärvidlag har en mycket stark verklighclsanknytning. Jag behöver inte gå in päden diskussionen , eftersom jag anser att det iir en fräga som vi kanäterkonnua till när vi skall ta upp länsplaneringen och regionplaneringenoch diskutera riksplanen. säger att buskarna är också en verklighet.Ja, man kan göra buskarna till en verklighet. Men jag håller faktiskt med herrSvensson när han säger atl han är en representant för oanständigheten. I denrollen är han otvivelaktigt utan konkurrens i den svenska . den 19 api-n 1972 Forskning m. m. i i (c): Jag skall inte lägga mig i den härsekteristiska debatten som herrar och i har startat ianständighetens utmärker, men jag vill ta upp ett par saker som har berörts nuefter middagsuppehållet. säger att centerpolitiken förStorstockholmsregionen innebär väldigt tvära kast, och jag antar att han menaratt detta dä skulle ogynnsamt påverka sysselsiittningsläget i regionen. Delfinns ingen anledning, , att räkna med all vi plötsligt skullemobilisera Bostadsbyggandets inriktning m. m. så starkamedel i regionpolitiken att vi får väldigt starka och tvära kast, utan debefolkningsmässiga målsättningar som vi försöker ange för den här regionen ärlångsiktiga, och därför är de också helt möjliga att kontrollera. har före middagsuppehållet bemött herrLindkvist på dessa områden, men det har tillkommit argument som behöver kommenterashär. Man talar om att vi skulle ha en viha till social nedrustning i dennaregion. Jag vill då göra och för övrigt även -uppmärksam på vad generaldirektören i har sagt, att så länge viinte kan klara av de problem av social karaktär som vi har här i regionen, medde begränsade resurser som står tUl vårt förfogande, skall vi satsa resursernapå att förbättra villkoren för människorna här och inle skapa flera problemgenom nybyggnation sådana som vi har i och och andra områdenav "nyslum", som i har utvecklat här tidigare. Jag tror det är viktigt att man gör klart för sig att desociala problem som finns i regionen är av den storleksordningenatt de kräver strängt taget alla de resurser som vi över huvud taget kankanalisera till detta område, om vi skall ha någon chans att klara problemen. Sedan är det självfallet riktigt som sägs här, att dendämpning som vi har fått är konjunkturellt betonad. Risken är,om vi inte satsar ordentligt på regionalpolitiken fr. o. m. , att vi fåren återgång till den tidigare utvecklingen för den här regionen. Med våraambitioner när det gäller planeringsnivån är det också självklart att vi måsteanvisa medel som förmår styra utvecklingen bättre än . Jag tror att denbefolkningsmässiga riksplanering som vi syftar till måste innebära att samhälleti sina åtgärder och i sin resursfördelning begår färre inkonsekvenser ochdärmed vidtar färre motverkande åtgärder än och ger mera konsekventstimulans lill de områden som avfolkas och försöker skapa förtroende förfran-itiden hos de människor som bor där. Vidare krävs det naturligtvis en förstärkning av destimulansåtgärder som vidtagits samt i sista hand styrningsåtgärder avolika slag. Men framför allt krävs det att vi börjar räkna samhällsekonomiskt,så att vi inte ständigt subventionerar flyttningskostnader ända fram lillfabriksportarna i denna region. Det är ju vad vi har hållit på med undermycket . Slutligen kan man därefter börja förstärka detetableringssamråd som vi har haft och som inte har fungerattillfredsställande -och då med någon form av kontroll ellerinvesteringsavgiflcr. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §2 Bostadsbyggandets inriktning m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande nr 14 i anledning avmotioner angående bostadsbyggandets inriktning m. m. (Detta betänkande hade debatterats i samband medbehandlingen av civilutskottets betänkande nr 13.) I betänkandet nr 14 hade civilutskottet behandlat motionen 1972:387 av m.fl. (fp) vari, såvittnu var i fråga, hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att begreppetmarkkontaktbostäder blev definierat och vedertaget för den nya typ av bostädersom samhället ville bygga. Bostadsbyggandets inriktning in. motionen 1972:606 av m. fi. (m) vari, såvittnu var i fråga, hemställts att hos Kungl. Maj :t skulle anhålla 1. attsmåhusbyggandets andel av den totala bostadsproduktionen i snabb takt ökades, 2. att Kungl.Maj:t skulle kartlägga vilka åtgärder som erfordrades för att i enlighet med deriktlinjer som angivits i motion 1972:294 underiätta bebyggelse för fritid ochfast bosättning i glesbygder och i anslutning till befintliga jordbruk, motionen 1 972:609 av . (c) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts atl hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om åtgärder för att stimulera till en sådan ökning avsmåhusbyggandet att småhusdelen blev i överensstämmelse med konsumenternaskrav, motionen 1972:778 av . (m) vari hemställts att skulle uppdraga åt Kungl. Maj:t att låtautreda olika former av bebyggelse på landsbygden i syfte att främja en levandelandsbygd samt motionen 1972:1430 av . (fp) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att gav Kungl.Maj:t till känna 1. att enväsentligt större andel av flerfamiljshusen borde byggas som låghus förlägenheter med god markkontakt, 2. att andelensmåhus successivt ökades så att den kom att utgöra av dentotala bostadsproduktionen. 1. beträffandeökat småhusbyggande och markkontaktbostäder att skulle avslåmotionerna 1972:387, 606, 609 och 1430, samtliga såvitt nu var i fräga, 2. beträffandebebyggelse på landsbygden m, m, att skulle avslå motionerna 1972:606och 778, den förstnämnda såvitt nu var i fråga. 1, beträffande ökat småhusbyggande och markkontaktbostäderav herrar Grebäck (c), i (c). (), () ochÄkerfeldt (c), som ansett att utskottet under 1 bort hen-iställa, att i anledning av motionerna 1972:387, 606, 609och 1430, sanUliga såvitt nu var i fråga, godkände vad reservanterna anfört. Nr 61 2, beträffande bebyggelse pålandsbygden av fröken () Onsdagenden ° Wennerfors (m), som ansett att utskottet under 2 bort -------------- -_ att med bifall till motionerna 1972:606 och 778, den bysiskriksplanering, förstnänmda såvitt nu var i fråga, som sin meninggav Kungl, Maj:t till "' "' känna vad reservanterna anfört. l'ru talman! Jag ber att få yrka bifall till reservationen1. Jag ber att fä yrka bifall till reservationen 2. l-"ru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av fröken och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wennerfors begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 14 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av fröken och herrWennerfors. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 3 Fysisk riksplanering, m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 15 i anledning av motioner 144 angående fysisk riksplanering,regionplan för och rehabilite- ring avvissa bostadsområden. (Detta betänkande hade debatterats i samband medbehandlingen av Nr 61 civilutskottets betänkande"nr 13.) I betänkandetnr 15 hade civUutskottet behandlat m. m. motionen1972:612 av m. fl. (vpk) vari föreslagits Fysisk riksplanering, 1. att uttalade sig för att skissen till fysiskriksplan omarbetades med utgångspunkt i de nya regionpolitiska målen och i miljöpolitiskt och ekologiskt tillfredsställande grundlinjer, 2. att storstadsregionernas - främst -tillväxt stoppades, motionen 1972:1424 av fröken m. fl. (c), samt motionen 1972:1450 av herrarSvensson i (vpk) och (vpk) vari hemställts att gavKungl. Maj:t i uppdrag att tillsälta en särskild arbetsgrupp som inom inrikes-och socialdepartementen fick utarbeta ett socialt och miljömässigtrehabiliteringsprogram för de nya bostadsområden där behov av sådantrehabiliteringsarbete förelåg. 1. beträffandestorstadsregionernas tillväxt och skiss lill fysisk riksplan att riksdagenskulle avslå motionen 1972:612, 2. beträffandeStorstockholmsregionens tillväxt och faslställelse av regionplan att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1424, 3. beträffandearbetsgrupp för åtgärder i nya bostadsområden att skulle avslåmotionen 1972:1450. 1. beträffande storstadsregionernas tillväxt och skisstill fysisk riks plan av i (vpk), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:612 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört, 2. beträffande arbetsgrupp för åtgärder i nyabostadsområden av i (vpk), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, attriksdagen skulle bifalla motionen 1972:1450, Till detta betänkande hade fogatsett särskilt yttrande beträffande tillväxt ochfaslställelse av regionplan av herrar Grebäck, i och Karlssoni (samtliga c). i (vpk): Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 av i i civilutskottets betänkande nr15. Fru talman!Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. den 19 aprU 1972 Fysisk riksplanering, m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTyresö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Tyre.sö. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 15 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Ty resö. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 4 Föredrogs civilutskottets betänkande nr 16 i anledningav motioner om översyn av bestämmelserna om rivning av byggnad samt ominförande av möjligheter att avbryta olovligt byggnadsarbete. Utskottets hemställan bifölls. § 5Ökade möjligheter att ingripa mot s. k. smygkontorisering Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av motion om ökade möjligheter att ingripa mot s.k. smygkontorisering. (Detta betänkande hade debatteratsi samband med behandlingen av civilutskottets betänkande nr 13.) Ökade möjligheter att ingripa mot s. k. smygkon torisering I betänkandet nr 17 behandlades motionen 1972:1420 avherrar () och () vari hemställts all hos Kungl.Maj;t begärde förslag tUl sådana ändringar i byggnadslagstiftningen som ökadekommunernas möjligheter att ingripa mot s. k. smygkontorisering. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1972:1420. Reservation hade avgivits av herrarUllsten (fp) och (), som ansett att utskottet bort hemställa, atl med bifall till motionen 1972:1420 hosKungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till sådana ändringar ibyggnadslagstiftningen som ökade kommunernas möjligheter att ingripa mot s. k.smygkontorisering. Jag ber att få yrka bifall till reservationen. Jag ber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 17 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kanmiaren bifallit reservationen av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Anpassningsåtgärder för invandrare, m. m. § 6Föredrogs civilutskottets betänkande nr 18 i anledning av n-iotion ominrättande av ett planerings- och bostadsdepartement. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 6 ianledning av i propositionen 1972:1 bilaga 13, , gjordaframställningar rörande invandringspolitiken jämte motioner. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Anpassningsåtgärderför invandrare, m. m. HerrWlKLUNDiHärnösand (s): Tillsammans med har jag imotionen 1408 aktualiserat frågan om ett ökat anslag till Stiftelsen Invandrartidningen.Så.som ordförande i denna stiftelse vill jag med utgångspunkt i rent praktiskaerfarenheter ge några synpunkter på utskottets betänkande, även om jag intekommer att ställa något direkt yrkande. Stiftelsen kan bedriva sill arbete efter två principiellalinjer. Den första är att utgör ett värdefulltinformationsmedium, nästan det enda för invandrarna i värt land.Invandrarna själva och deras egna organisationer har givitstiftelsen bevis på sin uppskattning av den verksamhet som bedrivs avStiftelsen . Den andra principiella frågan är om Invandrartidningenskall anses som ett nyhetsorgan bland alla andra och därför skall sträva efteratt ta ut en avgift för produkten av sädan storlek som gör att tidningen ivarje fall inte ökar samhällets kostnader jämfört med dagsläget. Utskottetsäger självt i betänkandet: "utgör ett mycketvärdefullt medel för kontakt med invandrarna." Utskottet är alltså inne påsamma bedömning som motionärerna, nämligen att är ettvärdefullt informationsorgan för invandrarna i vårt land. Därför borde väl dessa tankar ha medfört ett förslag omelt ökat anslag enligt motionärernas önskemål, när utskottet dessutom betonaratl ökade satsningar bör göras pä . Den framtidenfår minsann inte ligga längre bort i tiden än nästa budgetär. Eljest befararjag en negativ utveckling för detta av alla erkänt goda informationsorgan somInvandrartidningen ändå utgör för de fem språkgrupper som den riktar sig till. Utskottet anser bl. a. att prenumerationspriset skallhöjas. Det kan vara nödvändigt men är dock beroende av den grundsyn jagtidigare har skisserat. Priset har varit oförändrat de dryga somInvandrartidningen har utkommit. har principiellt hävdatden linjen att tidningarna är de bästa och billigaste informationsorgan somfinns i vårt land, åtminstone . Det skulle vara nödvändigt attfördubbla prenumerationspriset frän nuvarande till , omtidningen skall bli självbärande i den meningen att inga ökade statliga bidragerfordras. En bidragande orsak till en så kraftig höjning avprenumerationspriset är att numera har belagts med moms. En nödvändig höjning , aUtså från 10 lill 15kronor, blir redan det en stark påfrestning. Del innebär en risk atl dennuvarande upplagan minskar med kanske 2 000 eller 3 000 prenumeranter. Därmednår vi ett mindre antal invandrare med den information som Invandrartidningenändå ger och som både vi motionärer och utskottet anser vara så värdefull. Detär förvånande att utskottet kan företräda en så tvekluven mening. Del är nästanomöjligt att räkna ut hur utskottet menar att en höjning avprenumerationsavgiften och del ökade statsbidraget, som är enbart en täckningav indexkostnadshöjningen, skall kunna täcka in det uteblivna av stiftelsenbegärda ökade anslaget, om man kan befara en minskning avprenumerationssfocken. Låt mig också la upp några synpunkter på dennya tidningen , som utan tvekan har blivit enöverraskande stor framgång, till stor del beroende på studieförbundens godahjälpinsatser. Det är en edition som stiftelsen har fått utveckla helt vidsidan av den bidragsbudgel som samhället ställt lill stiftelsens förfogande förde övriga fem upplagorna. Därför är det så myckel mer glädjande att kunnanotera alt vi har lyckats med den satsningen. Upplagan är över 2 500exemplar och vi räknar med att den skall ha fördubblats, så attden överstiger 5 000 exemplar och därmed blir den näst största upplagan efterden finska upplaga som utges . De övriga editionerna - de tyska,italienska, grekiska och serbokroatiska - får då mindre upplagor. Vi hoppasinom stiftelsen, med de framgångar som vi har haft, atl "På lättsvenska" skaU bli en ny framlida sjätte edition i stiftelsens verksamhet.Vi tror att den skall utgöra ett värdefullt komplement för de invandrare sombörjar kunna läsa och tala svenska språket. Den blir utan tvivel ett värdefulltinformationsorgan i de familjer där exempelvis ungdomarna kan läsa och talasvenska, medan föräldrarna fortfarande har svårigheter att tala och läsa annatän sitt eget hemlands språk.