prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — Vi behöver vidure läromedel som belyser de frågor som härberörts och frumför ullt lärure med erfurenhet från oliku sumhällsomräden. Jug delur helt den principiellu uppfuttningsom fröken ger uttryck åt, och jug vill buru i min replik kompletterumitt förstu svar med att nämna något om det könsrollsprojekt som skolöverstyrelsenstartade . Det här projektet skaU i en första etapp pågå under treår och ha tUl uppgift att föHu upp läroplanernas intentioner i fråga omkönsrollerna. Jag kan nämna att man för det första gör en kall- ochHtteruturgenom-gång i de flestu ämnen. För det undru gör munuttitydundersökningar hos elever, föräldrar och lärare. Vissa av deundersökningarna är för övrigt redan gjorda. För det tredje har man i gångundervisningsförsök och annat utvecklings- och forskningsarbete, bl. u. ettundervisningsförsök, där man föHerupp effekten uv just pryo-vulet. För detdärde är projektet en integrerad del i läroplans- och kursplanearbetet och äveni läromedels-utvecklingen. För det femte är det en viktig del ilärarutbildningen, och beträffande fortbUdningen finns ett mycket fruktbärandesamarbete mellan könsrollsprojektet och SÖ:s personal och de olika enheternasedan flera år. Jag vill också nämna att när det gäller den syo-utbUdning somriksdagen beslutade om har man i projektet hårt tryckt på att ta För det sjätte ingår i projektet självklart studie- ochyrkesorienteringen och för det sjunde återfinns det också i den ständigakontakt och konferensverksamhet, som och andrautbildningsmyndigheter bedriver. På dettu sätt ägnur vi dessu frågor en mycket storuppmärksamhet, men jug vill också gärnu instämmu i fröken häruttalade uppfuttning utt självfullet kun inte skolun ensum och isolerud åstadkommaen förändring, utan det är angeläget att dessa frågor tas upp tUl kritiskgranskning och diskussion på allu områden i sumhället. Ang. användningen av läromedel som av skolöverstyrelsenbedömts som olämpligt Fröken (): Jag hälsar med tillfredsställelse utbUdningsministernsuppgifter om det fortsuttu urbetet på det här området. Men mun bör också ta uppfrågoma i ett något vidare sammanhang. För att åstadkomma en radikal förändringmåste man kanske vid en kommande läroplansrevision jag är medveten om att ensådan alls inte är uktuell för närvurunde - tittu på kurs- och timpluner ocksåfrån de framförda synpunkterna. Borde man inte genom utt t. ex. införa ett ämnesom teknik på det obligutorisku schemut kunnu motverku flickornus tendens uttsöku sig bort från de teknisk-nuturvetenskupligu Hnjernu? Jug vill också peku på en unnun sida, nämligen denbristande bulunsen mellun teori och pruktik i undervisningen. Kun mun inteockså där åstudkomma förbättringur, som kun bidru till ett mindre könsbundetvul? Överläggningen vur härmed slutud. § 11 Ang. användningen av läromedel som avskolöverstyrelsen bedömts som olämpligt Herr utbildningsministern ordet för utt besvuru i Ljusdul (fp) i kammurensprotokoll för den 7 murs intugnu frågu, nr 116, och unförde: i hur frågut mig, omjag finner det tillfredsställande att läromedel, som av skolöverstyrelsenbedömts som olämpligt, genom beslut av lokul skolmyndighet ändå kun unvändas iskolan. Enligt gällande bestämmelser grunskur läroboksnämndenendust vissu läromedel som unvänds i skolun. Frågun om granskning behandlas iläromedelsutredningens avgivna betänkande. Detta remissbehundlus förnärvurunde. hur enligt sininstmktion både möjlighet och skyldighet utt ge upplysningur och råd i olikapedugogisku frågon Beslut om t. ex. inköp eUer förhyrning av vissa läromedelfattus uv de lokulu skolmyndighetemu. Enligt min mening bör denna principaUdämt gälla. HerrWESTBERG i (fp): Jag ber att få tacka utbUdningsministernför svaret på min fråga. Ang. användningen av läromedel som av skolöverstyrelsenbedömts som olämpligt Frågan om läromedelsgranskningen är intetillfredsställande löst i vårt land. Det framgår redan därav att den varitföremål för utredning och att vi har att vänta förslag tillnyordning på området. Men redan nu sker en central granskning av vissuläromedel, nämligen läroböckernu. Någon full lokul bestämmanderätt föreliggeringulundu för närvurunde. Den lokulu skolmyndigheten hur utt väHu blund deböcker som funnit nåd hos läroboksnämnden och förts upp på dess förteckningöver läroböcker och som därmed rekommenderus till unvändning i skolan. För uttdetta skall ske måste boken i fråga föda gällunde läropluner och unvisningar iunslutning till dessu. Men när det sedun gäller övrigu läromedel, läromedel med imångu full mycket större genomslugskruft, t. ex. film, är fältet meru fritt.Det måste emellertid vuru ett intresse för skoluns högstu myndighet utt vukaöver att samtliga läromedel föHer gällunde läropluner och fustställdaunvisningar. Om så inte sker måste SÖ ha rätt utt sägu ifrån. När så sker uttskolöverstyrelsen finner t. ex. en film eller en filmserie olämplig för visningbo;fde det enhgt min mening vura självklurt utt läromedlet inte kommer tiUanvändning i skolan. I vad gäller fUm och TV är det ju klart för allu utt detär särskilt viktigt utt mun föHer läropluner och gällande unvisningur. Man kuninte bortse ifrån dettu mediums uniku karaktär. Det är svårt att väria sig fördet budskup som filmen meddelur. Det ligger unnoriundu till med böcker ochstillbilder. Därför tycker jag att det borde vara särskilt angeläget utt de härläromedlen grunskudes. Det är alltså två principer det här är frågu om, dels uttgranskningen borde spridas över ett vidare område, dels vilken rollskolöverstyrelsen hur i summunhunget. Jug hur inte fått något direkt svur påmin fråga huruvidu utbildningsministern är nöjd med och tycker utt det ärtUlfredsställunde utt, när säger ifrån utt ett visstläromedel är olämpligt, mun ändå kun visu det ute i skolomu. Kun det vuru entillfredsställande ordning? Jag kun inte finnu det. Det är riktigt som påpekude uttläromedelsutredrungens förslug är framlagt. Det remissbehandlus för närvurande,och inom en inte alltför avlägsen frumtid får vi troligtvis tiUfälle utt påbred front diskuteru de här problemen. Jag tror inte att vid närmare eftertankeönskar ett system, däi- läraren inte skall kunna unvändu något muteriul utunutt detta varit föremål för central granskning och godkännande; det skulleskapa en olidlig situation för lärarna med en sådan oerhörd kontroll. Om detdäremot finns ett material som väckt sådan uppmärksamhet att skolöverstyrelsenhuft uniedning utt om dettu göru ett särskilt uttulunde, då är mun naturligtvisi en något annorlunda situation. Har funnit ett materiul, enfilm eller något unnut, så olämpligt utt man direkt avråder från att utnyttjadet i skolorna, då bör naturligtvis med den beslutanderätt vi har på det lokalaplunet de unsvuriga mycket noga fundera över orsaken tUl att skolöverstyrelsenlämnut rekommendationen. För min del menar jag att man måste fästa mycketstort avseende vid när SÖ yttrar sig och gör uttalanden i frågor av denna art. HerrWESTBERG i Ljusdul (fp): Jag ber att få tucku för dettu sistuuttulunde uv utbildningsministern. Det visur utt uvståndet mellun oss inte ärulltför långt. Hun tycker också utt när verkligen säger ifrån det gör den mycket sällan utt ett läromedel är olämpligt, bör mun ute iskolkommunernu fustu mycket stort avseende vid detta. Jag tycker också att detbör vara på det sättet att man helst inte bör medge användning uv sådunuläromedel. Vidure delur jug den uppfattningen att man inte kan tänkasig grunskning beträffunde ullt som skull komma till unvändning i skolun. MensärskUt när det gäller läromedel med den genomslugskruft som filmen hur, trorjug utt det är nödvändigt med en sådun centrul granskning, så att det intebehöver kommu i frågu utt mun unvänder muteriul, visar fihn, som går stick istäv mot gällande bestämmelser, eller utgör ett kontroversiellt materiul, ochdär man inte tur hänsyn tiU elevernus integritet, eller lämnur ute viktigu ochväsentligu delur på det område undervisningen i frågu omfuttur. Överiäggningenvur härmed slutud. § 12 Föredrogs och hänvisudesKungl. Muj:ts propositioner nr 24 till sociulutskottet, nr 31 tillnäringsutskottet, nr 40 tiU jordbmksutskottet sumt nr 41, 46 och 47 tiUnäringsutskottet. § 13 Föredrogs och bifölls interpellutionsfrumställningurnunr 91-94. § 14 Anslag till poUsväsendet, m. m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkunde nr 4 i uniedning uv Kungl. Muj;ts i propositionen 1972:1 gjordufrumställningur om unslug för /73 tUl polisväsendet, m. m. jämtemotioner. Utskottets hemställun bifölls. Muj:t hude i propositionen1972:1, bilaga 4 under punkten B 1 (s. 2528) föreslagit utt tillRikspolisstyrelsen för /73 unvisu ett förslugsunslug uv , vuruv utt avräknas mot automobilskattemedlen. I detta sammanhang hadebehandlats motionen 1972:652 uv m. fl. (c) såvitt nu var i fråga. 1. utt riksdugentill för /73 unvisude ett förslugsunslug uv70 , vuruv utt uvräknus motuutomobilskuttemedlen, 2. utt riksdugenbeträffunde översyn uv polisväsendet skulle uvslå motionen 1972:652 såvitt nuvuri frågu. 1. beträffunde översyn av polisväsendet uv herrur () och i Ljusdul (fp), vilku unsett utt utskottets yttrunde i vissdel skulle hu UV reservunternu ungiven lydelse. Reservutionen 1 tUl utskottets betänkunde är en konsekvensav den ståndpunkt som intog när behandladefrågan rörunde omorgunisationen av polisväsendets distriktsindelning.Reservationen innebär att reservanterna tar avstånd från utskottets positivuomnämnunde uv det beslut som riksdugen den gången futtude och som folkpurtietmotsutte sig. Jug yrkur alltså, herr talman, bifall till reservationen 1av i och mig. Fröken (): och i har inte kunnatansluta sig till utskottets uttulunde under dennu punkt i dess helhet underåberopunde uv ett tidigure ståndpunktstugunde i frågu om den lokulupolisdistriktsorgunisutionen. Dettu är nuturligtvis ett konsekvent uppföl-jundeUV den hållning som folkpurtiet intog den gången, även om det är en konsekvensi frågu om utt vidmukthällu en inkonsekvens därför att vid det tUlfället unslötsig visserligen folkpurtiet till ett uttalande om att det förelåg brister iorganisationen och att det behövde vidtas åtgärder för utt uvhjälpu dem, menman vägrade att gå med på att göra något som helst åt dessu brister och munhude heller inga andru förslug utt läggu i stället. Det hude därför vuritglädjande om folkpurtiet efter moget övervägunde kunnut kommu fram till ennågot konsekventare inställning i dettu fuU. Jug ber, herr tulman, att få yrka bifull till utskottetsbetänkunde i dess helhet. Jag kan inte vitsorda riktigheten av fröken av ståndpunktstagunde i frågan om polisväsendetsdistriktsorganisution, men jag har ingen anledning utt nu ta upp en debatthärom. Det finns ju riksdugshundlingar som utvisar vud som förekommit. Överiäggningen var härmed slutud. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels utskottets hemställun med den ändring i motiveringen somförunleddes uv bifull till reservationen nr 1 av herrar och iLjusdal, och förklarades den förru propositionen vuru med övervägunde jubesvurud. Inköp av motorfordon m. m. Jug hur även motionerut om inköp uv polisbåtur ienlighet med äskunden. Motiveringen för inköp uv två båturi år är sturk, och den är återgiven i såväl motionen som utskottsbetänkundet.Även utskottet unser utt en ökning uv sjöpolisverk-sumheten är sturkt motiverudmen säger utt medel suknus i det kommunde årets budget. Jag hur unslutit mig till utskottets skrivning och harinte reserverat mig mot denna, men jag vUl ändå peka pä det alternativ som tasupp i motionen, nämUgen möjligheten till omdisponering uv någon båt till ettområde där behovet är stort och där poHsbåt suknas. Sådunu områden är bl. u.östgötaskärgården och Tjusts skärgård i norru Kulmur län. Redun förru åretskrev utskottet utt tillfälligu lokulu behov i viss utsträckning bör kunnutillgodoses genom omdisponering uv båtur. Någon sådan omdisponering har inteskett , och det kun givetvis hu sin orsuk i utt ingen ukut situution inträffut. har emellertid behovhäruv funnits med hänsyn till den mängd uv fritidsbåtur som trufikerur dessufurvatten. Jag hoppas därför utt någon polisbåtsövervukning skull kunnubedrivus genom överföring från exempelvis till Östergötlandunder juli månad . Det kan kanske till en börjun räcku med enstuku dugur.Huvudsaken är utt folket i området får klurt för sig utt övervukningförekommer. En sådun verkur ju i preventiv riktning och är betydelsefull urmångu synpunkten Den skuUe också överensstämmu väl med utskottets skrivning. Jug hur inget yrkunde under dennu punkt. Inköp av motorfordon m. m. Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m. m. Överiäggningen vur härmed slutud. Särskild polisverksamhet förhindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. Muj;t hude under punkten B 4 (s. 32) föreslugitriksdagen utt tUl : Särskild polisverksumhet för hindrande ochuppdugunde av brott mot rikets säkerhet m. m. för /73 unvisu ettförslugsunslug av . Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m. m. I motionen 1972:907 uv i m. (vpk) hude yrkutä utt riksdugen hos Kungl. Muj;t hemställde utt den del avsäkerhetspolisens orgunisution som innebur registrering och rupportering UVpolitisk verksumhet och inblundning över huvud upplöstes och utt säkerhetspolisensullu politiska register brändes under betryggunde kontroll sumt utt riksdugen iförstu hund reducerude unsluget till särskild polisverksamhet i enlighet härmedeller i undru hund uvslog unsluget. utt riksdugen dels skuUe uvslå motionen 1972:907 såvittgällde säkerhetspolisens orgunisution och register, dels med bifull till Kungl.Muj;ts förslug sumt med uvslug på motionen 1972:907 i övrigt till Polisverket:Särskild polisverksumhet för hindrunde och uppdugunde uv brott mot riketssäkerhet m.m. för /73 unvisude ett förslugsunslug uv 41 680 000kronor. 2. beträffunde säkerhetspolisens register, m. m. uv herrLövenborg (vpk), som ansett utt utskottet bort hemställu, utt dels med bifull tillmotionen 1972:907 såvitt gällde medelsunvisningen skulle uvslå Kungl. Muj:tsföreliggunde förslag till anslug för /73 till Polisverket:Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdugunde uv brott mot riketssäkerhet m. m., dels i uniedning uv summu motion i övrigt hos Kungl. Muj;themställde att den del av säkerhetspolisens organisation som innebarregistrering och rapportering av politisk verksamhet upplöstes och utt ulladess politiska register brändes under betryggande kontroll ävensom guv Kungl.Muj;t tiU kännu vud reservunten i övrigt unfört rörunde medelsunvisningen. HerrLÖVENBORG (vpk): Den motion som vårt parti har väckt i anslutningtill bilaga 4 till propositionen 1972, om anslag till polisväsendet m. m.,liksom min reservation till justitieutskottets betänkande nr 4 hundlur omansluget till den s. k. särskildu poHsverksumheten. Om jug använderförkortningen , så vet alla vad det handlar om. I vpk;s partimotion 907 framhålles att man på godu gmndermisstänker utt den politiska åsiktsregistreringen fortsätter trots allaförsäkringar om motsatsen. Det finns mycket kluru indicier för att detförhåller sig på det sättet. Jag unser utt ett uv dessu indicier är utt SÄPOunder /71 förbmkude och utt unslaget /73 beräknas till ca 41 miHoner kronon Motiveringen för detta är automatiska kostnadsstegringar,men jug kan inte finna att den förklaringen är tillfredsställunde. Ingen villväl förneka att den politiska åsiktsregistreringen och helu den uppurut som hurbyggts upp för att övervaka människor med vänstersympatier var ochförmodligen också är uv mycket stort format och att detta snokande kringkommunister, radikala socialdemokrater och andra som kunnat misstänkas försocialistiska åsikter måste ha kostat mycket pengar. Om det nu verkligen vore så att den politisku åsiktsregistreringenskulle hu upphört, borde ha kunnut banta ner sin stat på ett gunskurudikult sätt, långt mer än vad som motsvaras av de automatiskakostnadsstegringurnu. Så hur inte skett, utun trots utt det uppges utt enmycket stor verksumhet inom ;s rum hur lugts ner uvspeglur sig inte dettupå något sätt när det gäller medelsförbmkning. Jug skulle tro att flera än vi kommunister drar den endanuturligu slutsatsen uv det, nämligen utt den politisku åsiktsregistreringenfortsätten Det finns emeUertid också undru pätugligu fukta som stödervåru misstankar än säkerhetspolisens ökade anslag. Enligt den s. k. personalkungörelsenav får anteckning inte göras enbart av det skälet att någongenom tillhörighet till politisk organisation eller på annat sätt givit uttryckför poHtisk uppfuttning. Men i junuari avslöjades det utt gjort enpersonundersökning och registrerut en medborgure som säkerhetsrisk just pågrund uv det som ulltså inte skulle få ske, nämligen för tUlhörighet tiUpolitisk orgunisution och för utt personen i frågu uttryckt en politiskuppfuttning. Dettu skulle ha skett 1970, alltså efter det att kungörelsenutfärdades. Det handlade som bekant om en kvinnlig anstäUd iluftfartsverket, som varit medlem i och deltagit ivalarbete års val. Hon råkade säga att är kapitalistisktstyrt, och det rapporterades av en av tjallare. Denna kvinna klassadessom säkerhetsrisk, men inte nog med det. bestämde sigrikspoHsstyrelsen för att sända över uppgifter till luftfartsverket. Detskulle enligt uppgifter från en regeringen närstående tidning hu skett efterbeslut vid ett s. k. plenursummunträde, där representanter för socialdemokrateroch de borgerliga deltog. De praktiska verkningarna uv detta var ju dels att enperson som stämplats som säkerhetsrisk skuffudes undan från ordinarie arbetsuppgifter,dels att hon blev behandlad på ett sådant sätt att hon började undra och självdra vissu slutsutser. Fullet drogs frum i rampHuset därför utt enavdelningsdirektör i luftfartsverket hade kännedom om det som skett. Han tyckteatt det vur en upprörande behandling uv en arbetstagare och JO-unmälde båderikspolisstyrelsen och det egnu verket för utt en människu så lättvindigt kundestämplus som säkerhetsrisk. På luftfartsverket blev man naturhgtvis lika illaberörd som man förmodligen blev inom ledning. Man försökte därför sättahemligstämpel på ärendet, vUket inte gick så bra den här gången. Det märkhga i sammanhanget är alltså inte bara att ;såsiktsregistrering pågår, trots alla försäkringar, utan också att lämnarut uppgifter på detta lättvindiga sätt, uppgifter som också slår ihjälförsäkringarna om att åsiktsregistreringen har upphört. Det här fallet blev alltså känt och offentliggjort därföratt det råkade finnas en man på det verk där kvinnan arbetade som anmäldeföreteelsen tiU JO. Men det var den här gången. Måste man inte fråga sig hurmånga gånger liknande suker sker utun utt lyftus upp till offentlig diskussion?Det finns ju inte aUtid en chef som har tillfälle och vilja att reagera, utan Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m. m. Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m. m. man harväl ull uniedning tiU förmodundet att händelser av det här slaget nu välsom tidigure äger mm utun utt de kommer vure sig till offentlighetens eller tUlden misstänktes kännedom. Om mun är mUd i ordvulet kun mun väl sägu utt händelser uvdet här sluget ullvuriigt rubbar tilltron tUl försäkringarnu om utt denpolitiska åsiktsregistreringen skulle ha upphört. Det är inte heller så länge sedun säkerhetspolisen gjordesig löjlig i helu svensku folkets ögon, när den buckude upp ochExpressen i derus försök utt pisku upp en ny spionpsykos genom att utmåla ettsovjetiskt bilföretug enburt som en täckmuntel för spioneri. Mun inte baraslungade ut bisarra och ärekränkande beskyllningar mot firman i fråga, utun manskanduliserude också svensku urbeture och tjänstemän på ett grymt, bmtalt ochounständigt sätt. Den skundulhistorien buckudes direkt och indirekt upp uvrepresentunter för , som lät påskina att uppgifterna ägde sin riktighetoch redogjorde för hur mycken tid och energi mun ägnat åt att bevaka bUfirmunoch dess unställdu. Huvudkontoret i kulludes spioncentrulen i defetu rubrikerna, och filialen i min egen hemstad fick heta dennordUgaste spionfihalen. FiUulens chef - som f. ö. förgäves har bett omutt bli rentvådd från fula misstankar - kallades i pressen för "chefen förspionfihalen". Men rentvår som bekant inte folk. backade uppdennu reuktionäru soppu till dess utt justitieministern själv blev tvungen attta avstånd från den fantastiska historien. Så fungerur uUtså än i dennu dug. Ingen skall ju troatt mun hur någon minutiös bevukning uv de engelsku, umerikansku ellervästtysku bilföretagen. Det passar inte in i rUningarnu. är liku enögd när det gäller den åsiktsregistreringsom uv uUt att döma fortfarande pågår. Det som skett är utt mun hur fått någonting som heterpersonul-kungörelsen och att man tydligen är i färd med att lugrusäkerhetsriskerna enligt ett dutumuskinsystem. Allt tyder på utt till säkerhetsriskerna räknus - nu somtidigare - inte folk med högervridna åsikter utan framför allt människor med s.k. vänsterradikala idéer. Att har skaffat sig en ny teknik är en sak sominte ändrar på detta förhållunde. Viktigure vore utt ändru på säkerhetspolisensledning. Dess folk hur huft vänstem som sin fiende och settsäkerhetsrisker i ulla som tänker sociulistiskt eller vUl omstörta sumhälletsom det bmkur hetu, och det viU ju bl. u. vi kommunister. Vi vill störtu detkupitalistisku samhället och skupa ett bättre, ett sociulistiskt sumhälle. har sett som sin uppgift att slå vakt om detbestående kupitulistisku samhället, och därför betruktur mun sociulistiskttänkunde människor som säkerhetsrisker. TiU säkerhetsriskernu hör - enligtSÄPO:s uppfuttning - inte högerextremister uv oliku sorter, dit hör intenynuzister och de som är hypnotiserude uv den amerikanska herrefolksmentaliteten. Nej, till säkerhetsriskema hör enligt detta synsättexempelvis en 25-årig dej på luftfartsverket som hur vurit med i VUF och unseratt Till det räknur som säkerhetsrisker hör nuturligtvisockså rudikala urbeture som prenumererur på en kommunistisk tidning och uttuluruntikupitulistisku idéen Mun hur ju sett grotesku exempel på hur sociulistiskttänkunde urbeture hur diskvulificeruts från utt kärru cement vid det enklusteförsvursurbete, inte minst i mitt eget län, medun USA-frälstu officerure medSvensku i fickan står höjda över vurje misstanke. Så fungerur SÄPOfortfurunde - ullt tyder pä dettu. Det är mot den bakgrunden som vänsterpurtiet kommunisternuäven till årets riksdug tur upp ;s verksumhet på dettu sätt och i dettusummunhung. Visst hur det taluts om utt åsiktsregistreringen hur upphört, menkonkretu exempel som bl. u. det jug här hur påvisut, bekräftur uttdeklurationerna inte stämmer med verkligheten. Det har också talats om en storstädning i register,men mun hur inte gett någon ordentlig redovisning över dennu"storstädning". Det kan ju exempelvis gå till så utt de gumluregisterkorten studus bort, men utt uppgiftemu finns kvur och bevurus påmikrofilm eller dutu. Den betryggunde kontrollen för att åsiktsregistrenförstörs suknus, och vi unser som sagt att det finns tydliga tecken sombekräftar utt den politisku åsiktsregistreringen fortsätten Mot den bukgrunden ber jug, herr talman, att få yrkabifall tiU reservationen 2 vid punkten 5: "SärskUd polisverksumhet". Det vur ett utförligt inlägg som herrLövenborg gjorde med synpunkter som utskottet egentligen inte hur fått någonredovisning UV. LUcufullt får mun väl sägu utt vi inte är främmande för attdessu synpunkter hävdus uv purti. kom med insinuutioner om uttpersonulkontrollkun-görelsen inte skulle födas, och det tycker jag är mycketallvurUgt. Som stöd för ett sådunt påstående unvänder sig uv ettkonkret fall, som han utförHgt relaterar inför kammaren. Dettu fall är föremålför JO:s prövning, och JO hur ännu inte uvgivit något yttrande. Dä anser jagatt det inte är i sin ordning att man tar en anmälan som utgångspunkt för attgöra ett påstående om att det förekommit felaktigheter. Mun bör vänta tiUs manfår höra vad JO säger i ärendet.