prot · FV09139 · 1972-12-31 00:00:00 — Vidare sade han att vi deladegemenskapens uppfattning att integrationen innebar ej endast att tullar ochkvoter i handeln raellan berörda länder skulle avskaffas utan att ett antalandra ekonomiska och sociala åtgärder skuUe vidtas för att garantera ett gottresultat. Avtaletsvarar heUer inte emot vad handelsministern sade för ungefär två årsedan i den här frågan, när han underströk på nytt vårt starka intresseatt få delta i ett vidare ekonomiskt samarbete och erinrade om 114 att vi hade anmält vårtintresse för deltagande i en vidare ekonomiskintegration i den del av som vi själva tUlhör. Det har vi inte uppnätt genom det här avtalet. sägerherr -och det var intressant att om vi vUl gå vidare, så finns detingenting annat än artikel 238. Det är intressant, därför att regeringen harunder gjort gäUande att vi skulle kunna söka oss fram på andra vägar. Vidare säger att en associering enligt artikel238 är omöjlig, därför att den inte skulle motsvara de krav som vårneutralitetspolitik ställer. , detta är ett felaktigt påstående.Därför blir de insinuationer som fogade tUl detta påstående helt grundlösa. ansåg, under det kaUa krigets dagar, att enassociering skuUe kunna vara förenlig med neutralitetspolitik. Efter den 18mars 1971, då medlemstanken var avskriven, betonade regeringen gång på gång endast uteslutit medlemskap och att man höll alla andra anslutningsformeröppna. har väl inte glömt att associeringstanken varaktueU 1971? Regeringen gjorde i samband därmed vissasonderingar, och man kora då, sora handelsrainistern sade, inte alls till detresultatet att EEC obrottsligt håller fast vid tanken på att associering intekan användas för industrialiserade länder. Det var tvärtom, somhandelsmuiistern pekade på, delade meningar om detta. Men framför allt komingenting fram som visade, att ett associeringsavtal skulle vara oförenligt medvår neutralitetspoUtik. Därför skall man inte, oavsett vad man anser om dagensläge, avskriva den möjligheten för framtiden, . Avtal med EEC, m. m. HerrWIRMARK (fp) kort genmäle: ansåg att såväl folkpartimotionensom den reservation och det särskilda yttrande som vi avgivit var enbartkritiska. Det är inte riktigt. I motionen säger vi att det för är avden allra största betydelse att få tUlgång tUl EEC-marknaden, och liknandeordalag återfinns också i det särskUda yttrandet. Om det förekommer - vUket det gör - kritUc avförhandlingsresultatet, bottnar detta i det förhåUandet att vi inte haruppnått de förhandlingsmål sora hade satt upp och sora allademokratiska partier stod bakom. förhandlingsuppläggning var ju denatt vi för det första skulle uppnå en tullunion, för det andra skulle få eiiavtalsreglerad harmonisering, för det tredje skulle få delta i EEC:sjordbrukssamarbete och för det fjärde skulle få delta i samarbetet på de mångaviktiga områden vid sidan av handeln som påverkar konkurrensförhållandena. På ingen av dessa punkter nådde vi det resultat vi vUleha. Det är också därför som det nu föreslås att man skyndsamt skaU försöka attfå tUl stånd förbättringar på dessa områden liksom i fråga om ursprungsreglernasamt jordbruk och fiske, där resultatet inger bekymmer. Vidare tar upp utvecklingsparagrafen. Men oravi inte inora nuvarande avtalsrara kan uppnå en tullunion eller den stadga iöverenskomraelsen som behövs för en avtalsreglerad harmonisering, varför skallvi då t. ex. inte på nytt kunna pröva associeringsalternativet under fortsatt svensk neutralitet? Avtal med EEC, m. m. tullunionstanken?Nej, om det visar sig att det beträffande avtalet bara kan bU fråga om småmarginella förändringar, kommer frågan om annan anslutningsform upp. Den tUlhördenna problematik, och det är därför vi tycker att det är rimhgt att den ocksåtas upp och begrundas i ett utredningsarbete. i (vpk) kort genmäle: ansåg att de grupper som kräverfolkoraröst-nmg om är löjeväckande små. sade han att hanhar förståelse för uppfattningen att frågan borde ha diskuterats mera. Jagtycker att dessa bägge saker hör ihop. Utan tvivel har hela frågan ora EEC -och det gäller också frågan om frihandelsavtalet - diskuterats alltför Utetbland den svenska allmänheten, och jag tror att om man finge till stånd en meravidgad debatt kanske det skulle visa sig att motståndet vore större även motfrihandelsavtalet. Hur raånga fackföreningar, hur raångafolkrörelseorganisationer över huvud taget har diskuterat och penetrerat dennafråga, så att man verkUgen kan säga att den har gått på djupet bland svenskafolket? Jag tycker att det gäller en så pass viktig frågeställning att man kanfordra att den hade gjort det. sade också att han förstår oss, när vi går emotfrihandelsavtalet, men han anser att det bygger på missförstånd från vpk.ssida, t. ex. beträffande utveckling.sklausulen. När man skall bedömautvecklingsklausulen, masta man väl också ställa den i relation till deuttalanden som regeringen gjort i frågan. Regeringen har ju betonat att den vUlha ett ökat samarbete med EEC. Man bör också ställa utvecklingsklausulen irelation till de ständpunktstaganden som regeringen tidigare gjort herrHermansson redogjorde för dem och som har gått liksom framoch tillbaka. Här påvisar nu borgerliga representanter hur regeringentidigare har uttalat sig för en ökad integration. Jag skulle nog vilja ställaen fråga i sammanhanget. Vi har väl inte bara att ta ställning tUl hurutvecklingsklausulen ter sig . Ponera att vi fär en borgerlig regering:VUka följder skuUe utvecklingsklausulen kunna leda tUl då? (ra) kort genmäle; a. att det råderingen tvekan om var moderata samUngspartiet står i den här frågan. Det är rätt,. Det råder ingen som helst tvekan om att moderata samlingspartiet iutskottet tUlstyrkt avtalet och här i kammaren kommer att rösta för det. Detråder heller ingen tvekan om att vi står bakom den svenska neutralitetspoUtUcenoch inte heUer om att vi för framtiden önskar ett utvidgat samarbete med EEC. HerrLANGE (s) kort genmäle: TUl det som sade vUl jag baralägga att det som för oss alla är det väsentUga i den här diskussionen är atthögern inriktar sig på medlemskapsförhandlingar. Det glömde säga. Jag har inte, i , sagt attdebatten om EEC borde ha haft flera deltagare, utan bara att den kunde ha varitmera engagerad. Det har icke förelegat någon brist på material, hinner inte räkna upp dem, men jag vill hänvisa tiU de många publikationersom hunnit ge ut under förhandlingarnas gång. Sedan några ord om associering tUl och herrGustafson i . Vi levde en gång i föreställningen att vägen tiU enassociering var öppen. När jag rådde regeringen att i vår första ansökan begäraförhandlingar om associering, grundade jag mitt ställningstagande på attHaUstein, som då var komraissionens president, sagt att en associering kundevara vad som helst ända från det som ligger handelsavtalet mycket nära till ettfullt medlemskap. Det passade oss utmärkt, raen ja,- hade jag sett tecken sora tydde på att det var hans tolkning, inte andras. Jag vågar åberopa den belgiske utrikesrainistern , som sade att han inte kunde förstå hur skuUe kunna få en associering. , och det är ju det väsentliga, har detinträffat att EEC fordrar att Rorafördraget skall utgöra grunden för enassociation, likaväl som det utgör grunden för ett medlemskap. På den punktenhar herrarna nog inte fått riktiga upplysningar, om ni tror någonting annat. () kort genraäle: Det är alldeles rätt, , att närjag säger att vi önskar utveckla våra förbindelser med EEC ligger däri på siktockså förhandlingar om medlemskap. i (fp) kort genmäle: Det som glömde var att han, närhan i egenskap av handelsminister presenterade den svenska regeringensinställning i , sade att regeringen hade funnit det naturligt att utgåfrån Romtraktaten och meddela de förbehåll och undantag som den svenskaneutralitetspolitiken motiverade. säger att det blev klart förhonom att associering inte var möjlig. Då frågar jag: Hur kommer det sig attherr 1970 åberopande vår ansökan om enassociering? Det var inte bara ordet "associering" som herrLange så att säga rekommenderade regeringen att ta in, utan det var ocksåönskemålen om en omfattande ekonomisk integration! Någon sådan har vi inteuppnått i denna förhandlingsoragång, och det är mycket möjligt att : All right, vi har gjort vad vi har kunnat. Det är en sak, raen vad jagtycker är oförsiktigt är att utesluta denna möjlighet fÖr framtiden. Det finns,, all anledning i världen, om det visar sig att vi inte kan kommafram tiU denna ekonomiska integration på den grundval vi nu har och detanser att vi inte kan - att pröva varje anslutningsform som är förenlig med vår neutralitetspolitik. Och rege ringen har sagt ifrån, efter då det nuvarande politiska läget i EEC var fullt klart, atf associeringsalternativet också måste stå öppet. Avtal med EEC, m. m. Avtal med EEC, m. m. HerrLANGE (s) kort genmäle: TiU att börja med är iGöteborg historieskrivning inte riktig. Det bör nämligen understrykas att vialdrig sade att vi accepterade Rorafördraget sådant det är. Vi gjorde tvärtompå väsentliga punkter förbehåU och antydde att vi skulle komma att begäraundantag. Ar 1962 kom vi aldrig tUl förhandling - bara till enpresentation av utgångspunkterna. har associationen tonats bort tillnågonting annat, en form som är öppen för utvecklingsländerna industrielltoutvecklade länder kanske man kan säga. Men i aUa dessa länders avtal gällerRomfördraget sådant det lyder. Vilka undantag tror ni att har eUerGrekland där avtalet nu är tUlfälligt upphävt? Inga alls, . Vi har lärt oss något , och det tyckerjag att ni borde ha gjort också, nämligen att såväl ett medlemskap som enassociation betyder att man skriver på utan att ändra ett komma. i (c): Jag hoppas att jag inte skall locka tilllika många repUker som gjorde. Om den här debatten, såsom jag uppfattat den, kan väl ändåsägas att de presenterade avtalen med EEC och utgör en ganska hyggligminsta gemensam nämnare för opinionen här i . Och det är ett klartframsteg i förhållande tiU situationen av ungefär föreden . Kring en längre gående lösning, som då var aktueU, hade detsäkerligen inte gått att få den politiska enighet som vi nu tycks få. Jag vågar för min del inte vara lika tvärsäker på hurallmänheten bedömer dessa frågor som en del andra har varit under dagens lopp.Tyvärr och det tycker jag är en av de saker som de poUtiska partierna medrätta kan kritiseras för, och hos en del har det kanske också brustit i frågaom viljan har vi inte lyckats föra ut dessa frågor tUl en politisk debatt. Ioch för sig kan jag dock inte se något motsatsförhållande raellan vilja tiUdebatt och vår strävan att komma fram tiU en så samlande lösning som möjligt. tror jag inte att vi har någon norsk situation här iriksdagen på så sätt att vi skulle vara orepresentativa för folkflertalet -snarare tvärtom. Men naturligtvis råder det delade meningar om vart våraförbindelser med EEC skall syfta det vore förvånande annars. Dessa delademeningar kommer att finnas också bland dem sora kommer att rösta för avtaletsgodkännande. Varje avtal inrymmer tolkningssvårigheter, och sådana finns ocksåhär. Det betyder i sin tur, och det tycker jag att debatten bekräftar, atttUlämpningen av avtalet kommer att bli avgörande för hur stark enigheten omdessa frågor bhr . Det är svårt också att förutse konsekvenserna avdet frihandelsavtal som vi nu står i begrepp att anta. Jag skall ta upp några punkter i avtalet. De flesta harberörts tidigare, men en del av dem har jag saknat i debatten. Avtal med EEC, m. m. Det har sagts att genom de föreliggandeavtalen skapas Nr 139 förutsättningar för den mest omfattande uppgörelsepå det handels- Tisdaeen den poUtiska området som har raedverkat i.Både storleken av den yi tullfria marknaden för industrivaroroch den snabba takten i tullavveckUngen är något ganska unUct i intemationeUahandelsöverenskommelser. finns det väl anledning att anta med ganska storsannolikhet att den svenska utrUceshandeln i aUt större omfattning kommer attgälla just . UtveckUngen har sin gång - när det inte finns tullarkommer det att bli den trenden, om det inte händer något radikalt iGATT-mndan t. ex. går av den svenska exportentUl de aktuella länderna. Mot denna bakgrund hade jag väntat mig att det ipropositionen skulle ha förts några resonemang kring det beroende som skapasför svenskt vidkommande genom en ensidigt inriktad handel. Det återfinnsväldigt litet av detta i propositionen. EnUgt mitt sätt att se på dessa frågorär det ett alltför formalistiskt betraktelsesätt att knyta beroendediskussionenpå det utrikespolitiska området enbart tUl om deltar i ett förpliktandeutrUcespoUtiskt samarbete tUlsammans med EEC-länderna eller om vi deltar iEEC;s beslutande organ i övrigt. uppfattning är känd; vi anser att i detutrikespoUtiska oberoende som behövs för att fullfölja den svenskaneutralitetspolitiken ryms inte medlemskap i . Men man kan också ställafrågan så; Hur ensidigt inrUctad på EEC-området får den svenska handeln bliinnan handUngsfriheten på det utrikespolitiska fältet på ett oacceptabelt sättbegränsas? Det finns inget patentsvar på detta det är en fråga om bedömning.Men skulle eller raera av vår handel gå till EEC- området - vilketvore utomordentligt allvarligt kommer vi inte undan den sortens diskussion. handelspolitik har tUlbakapräglats av strävan att åstadkomma frihandel mellan alla länder - så uttalarsig departeraentschefen i propositionen. Den satsen kan jag understryka, omraan lägger tUl det självklara förhällandet - och det utgår jag ifrån att viockså är överens om att bör verka för att konkurrensen mellan olikaländer inte får slå igenom på världsmarknaden utan att t. ex. ges enförmånsbehandling i handelspohtiken. Marknadsekonomin och konkurrensen har litet av socialt innehåll på det internationella planet som den enligtstatsministern har här i den svenska marknadsekonorain är i detperspektivet ganska beskedlig. Det kan mot den här bakgrunden aldrig vara något mål i sigatt eftersträva ett frihandelsavtal i mellan en rad rika länder. För vår del har det gällt att undvUca diskriminering. Härigenom ökar också kraven på att , när vi nu accepterar dessa avtal ora EEC- och CECÄ-samarbete, skall göra intemationeUa insatser för att dels sänka tullarna allmänt sett handelsministern tog upp de möjligheter som ligger i GATT-mndan - dels verkligen korama längre i handling när det gäller förmånsbehandUng av . De diskrimineras ju i de flesta falljust av saramanslutningar av EEC:s karaktär. De nu föreliggande avtalen med EEC blir ur synpunkt inte ett konsekvent steg framåt på frihandelsorarådet utan denna uppföljning. Nr 139 AUdeles oavsett vad som händer iGATT-mndan finns det betydande Tisdaeenden risker för att den handel som vitalar om med och 12december 1972 minskar i andel. I denna situation tror jag att vi behöver en mer -------------------- målmedveten handelspoUtik som syftar tUl spridning på olika länder och Avtal medLtL, ländergrupper, tillhörande olika militära grupperingar, bl. a. för att '" '' balansera det som sannolikt blir en konsekvens av de härbåda avtalen. Dessutom skuUe jag gärna se att vi gjorde handelspolitikenmera tUl en parlamentariskt förankrad fråga inte bara när det gällerEEC-diskussionen utan också vid de återkommande handelspolitiskaöverenskommelser som deltar i. Det är felaktigt om raan görhandelspolitiken tUl en expertfråga. Jag skulle vUja ställa en fråga tUl handelsrainistern sorajag tycker har ett visst samband med den här problematiken, och den gällersammansättningen av den blandade kommittén enligt avtalen. Anser handelsministernatt det också bör ingå parlamentariker bland de svenska representanterna idenna blandade kommitté? Jag skulle helt kort vUja ta upp ytterligare en sak, nämUgendet nordiska samarbetet. Jag anser i och för sig att vi har misslyckats rättallvarligt när det gäller att föra diskussionen kring det nordiska samarbetetpå ett bredare plan. Det rapporterades att nu har en kommittélagt fram förslag om ett handlingsprogram för . Statsministrarna ochNordiska rådets presidium har tydligen diskuterat det, och skaU detfattas beslut i . Man borde kunna ha plats för litet grand av bredförvägsdiskussion och information också i de nordiska frågorna, så attmänniskor känner att det här är angelägenheter som angår dem. Detta är bara en notering i kanten kring vår ganskabristfälliga nordiska debatt. Ett exempel var , som det sedan inteblev någonting av men som inte heUer hade chans att bli förankrat hosallmänheten. Där fanns det intentioner både på fackligt håll, som jag kännertUl, och inom politiska organisationer att verkligen göra eninformationsinsats. I anslutning tUl det nordiska samarbetet i den nyasituation som har uppstått med de olika formerna av anknytning tUl EEC skullejag vilja fråga handelsministern: handelsministern att det skulle varadiskriminerande mot Danraark om i det fortsatta nordiska samarbetet ,och tUlsammans - naturligtvis med öppenhet i informationen iförhållande till metodiskt undersökte möjUgheterna tUl samarbete påde områden där har EEC-samarbete? Jag anser att på de områden somDanmark kommer att hantera inom ram som medlem finns åtskilligtsom vi skulle ha ett nordiskt intresse av att samarbeta omkring för att i någonmån balansera EEC-utvecklingen. Avtalen med EEC och är naturligtvis kompromisser, ochdet måste man acceptera i förhandlingar. Det viktigaste ställningstagandet som jag ser det i EEC-frågan gjordes , då medlemskap avfördes som alternativ, och det var ett nödvändigt ställningstagande. Då är det aUdeles självklart att man inte viU acceptera ett närmande tUl den 120 tidigare linjen via enutveckUngsklausul. tror jag personligen inte att risken ligger just där jag uppfattar Nr 139 inte utvecklingsklausulens möjligheter på det sättet.Det finns spärrar Tisdaeen den inbyggda i det här avseendet genom att bådaavtalsparterna måste vara j2 överens omen utvidgning, som prövning och beslut skall ske i----------- vanligkonstitutionell ordning, bl. a. här i . Men jag tror ändå att ''l'" ££C, det är välbetänkt att tUlämpa klausulen med återhållsamhetför att inte '" '" säga varsamhet. Givetvis skall en utveckling kunna ske för att skapalikvärdiga konkurrensförutsättningar när det gäller t. ex. offentligupphandling. Likaså kan man söka komma tUl rätta med icke-tariffärahandelshinder. Men det'är välbetänkt att utrikesutskottet inte skriver fast sigför andra tänkbara oraråden - så uppfattar jag i varje fall utrikesutskottetsskrivning. Det underlag som finns när det gäller andra samarbetsprojektär ganska svagt. Det är möjligt att det finns delar i energi och miljöpoUtUcensom lämpar sig för samarbete med EEC. Men det är ju ingenting som säger attdessa i hög grad globala problemområden skall isoleras till ett EEC-samarbete.Jag utgår ifrån att handelsrainistern i sina uttalanden inte heller har avsettdetta. Om vi jämför , ',och Portugalsavtal med , så finner vi att det bara är i fråga omutvecklingsklausulen som avviker i texten, dels när man exkluderar enformulering om att utvecklingen skaU avse områden av intresse för parternasekonomier dels positivt för övrigt - när man begränsar redan förslagen frånden blandade kommittén genom att klara ut att dessa icke får påverka de bådaavtalsslutande parternas självständiga beslutanderätt. Dessa saker har dämpatmina betänkUgheter på den här punkten. Men det förefaller ändå korrekt att sägaatt utvecklingsklausulen har prioriterats i förhandlingarna. Regeringen harför övrigt vid åtskilliga tUlfällen understrukit vilken vikt man lagt vidutvecklingsmöjligheterna. Däremot går man underUgt nog - förbi frågan om attfastlägga en klar procedurordning för en förändring av avtalet som innebär enlångsiktig begränsning. Jag tycker att det från praktisk synpunkt hade varitrimligt att man försökt lösa det i sararaa svep som man lade fast procedurenangående utveckUngen. Det finns visserligen en rad klausuler som kan åberopasför en begränsning, men jag frågar mig varför man inte kunde ha varit såpraktisk, som sagt, att man i saraband raed formuleringen av den s. k.utveckhngsklausulen inbegrep också begränsningsproblematiken. skall raan naturligtvis inte raåla fraratiden här isvart. Men det är väl ändå ingen som kan anse denna fråga helt betydelselös - i så fall har jag svårt att följa med. Om den aktualiseras sker det sannolikt på mycket allvarliga grunder, t. ex. på grund av en bedömning att den svenska utrikespolitiken och dess handlingsutrymme kräver en sådan åtgärd. Därför anser jag, att den här procedurfrågan borde ha fått en lösning som varit Ukvärdig med lösningen av utvecklingsproblematiken. Enligt min uppfattning borde alltså utvecklingsklausulen ha varit formulerad som en förändringsklausul. finns det ju spärrar inbyggda i paragrafen när det gäller dess möjliga användning, och därför kommer jag inte att rösta mot den. Avtal med EEC, m. m. Låt mig också ta upp konkurrensreglerna ochregionalpolitiken i första hand. Det intressanta här är, som jag upplever det, naturligtvisde vid sidan av varandra anmälda tolkningarna av paragrafens innebörd. EEChänvisar till sin tolkning av motsvarande bestämmelser i , ochSverige tolkar enligt departementschefen avtalet så, att det inte föreliggernågot hinder för en fortsatt aktiv regionalpolitik av det slag som bedrivs iSverige, Vad som testats hos EEC och som väl ligger till grund för bedömningenär i detta fall den regionalpolitik vi bedriver. vUl vi ju förändra den. CenternvUl höja ambitionsnivån avsevärt, och jag antar att socialdemokraterna i varjefaU är raed en bit på vägen. "Den" och riksdagenkommer liksom att bestämma formerna för och innehållet i den svenskaregionalpolitiken", heter det i propositionen 135. Men det kan inte varalätt att bedöma konfliktriskerna , i varje fall om vi utgår ifrånförutsättningarna att vi kommer att höja ambitionsnivån som EEChåller på att utveckla sin regionalpolitik. Det är ju ingenting som står stillapå det här området. Om jag utgår från dessa förutsättningar raåste jag uppfattaregeringens ståndpunkt i det här avseendet så, att vid en konflUct raellanparternas tolkningar kommer regeringen att förorda även alternativet återinförandeav tullar framför att begränsa de svenska regionalpolitiska atnbitionerna.Utskottet har understrukit vad departementschefen sagt. Man kan också ställa frågan på följande sätt; Ärformuleringarna ett uttryck för en politisk viljeinriktning och prioriteringeller endast en bedömning? Jag tolkar dem alltså på det förstnämnda sättet. EECanser uppenbarligen att det föreUgger risker för konflikter på det här området annars hade man väl inte krävt att den här paragrafen skulle ingå i samtligaavtal. Till detta vUl jag lägga den bedömningen, att en avsevärtskärpt regionalpolitik och industripolitik komraer att bli nödvändig bl. a.raot bakgrund av de föreliggande avtalen. Marknadskrafterna har den egenskapenatt de fungerar med så mycket större eftertryck i riktning mot koncentration iden större marknaden än i den mindre. Naturligtvis kan det också, somhandelsministern har varit inne på, finnas krafter som verkar i motsattriktning. Men jag tror att det är den huvudtrend som man måste planera sinaåtgärder för. Om därtUl vissa regler i handelsutbytet - jag tänker då närmastpå ursprungsreglerna - är så utformade att de är besvärliga att tUlämpa, såinnebär det en ytterligare svårighet för de mindre företagen, aUtså de som harminst förutsättningar att utnyttja den stora markandens möjligheter. Jag viU också här ställa en fråga till handelsrainistern:Skulle regeringen vara beredd att ta initiativ för att skapa enunderleverantörsbörs som gör det möjligt att underlätta de kundförbindelsersom svenska företag har med underleverantörerna i tredje land? Jag tror att ensådan åtgärd skulle kunna underlätta kontakterna. Det är inte fråga om atteftersträva någon snedvridning av konkurrensförhållandena, som strider mot avtalet,utan helt enkelt att underlätta från servicesynpunkt, inte minst med hänsyn tUlde ganska krångliga reglernas tUlämpning. Naturligtvis kan man ställa enprognos om att även EEC kommer att tröttna påursprungsreglerna, men därom vet vi nu inte raycket.