prot · FV09138 · 1972-12-31 00:00:00 — Och i avtalet står redan i den s. k. prearabeln eller förordet att de som ingått avtalet är EEC och "vilka förklarar sig beredda att mot bakgrund av varje bedömningsgrund och i synnerhet gemenskapens utveckling undersöka möjligheten att utveckla och fördjupa sina förbindelser, när det framstår som fördelaktigt för deras ekonoraier att utsträcka dera till områden som icke orafattas av föreliggande avtal". Det är alltså detta som man nu vill att skall skriva under. Avtal med EEC, m. m. Varför särskild vikt skaU fästas vid "gemenskapensutveckling" framgår av handelsministerns plädering i propositionen. Därheter det att gemenskaperna har "på en rad för oss intressantasamarbetsoraråden inte utformat någon gemensam pohtik eller inlett någotsamarbete. På andra områden finns långsiktiga planer uppdragna, men verkställighetstaktenär ännu föremål för överväganden." Trots att den säger sig ha uteslutitmedleraskap har den under förhandlingarna sålunda önskat samarbete på områdendär EEC självt ännu inte utvecklat något samarbete. Detta står utom varjetvivel. Avtalets utvecklingsbarhet har tillkommit för att skall länkasallt fastare till EEC. När de "intressanta saraarbetsområdena" bUvittillräckUgt många står inte längre utanför EEC. Avtalet är första steget in i EEC i den västeuropeiskagemenskapen. Även om det inte finns någon automatik inbyggd i avtalet sä attdet ofrånkomligt skulle leda dit, så är det till detta de som står bakomavtalet syftar. Man vill lemma in i EEC bit för bit så att inteopinionen rörs upp alltför mycket. Det är mot denna bakgmnd som kommunisternaställer sitt krav att avtalet måste lyftas upp för allsidig granskning ochdiskussion och underställas folkets prövning i en allmän folkomröstning. Vårt parti förkastar de av regeringen föreslagna avtalenraed EEC och Europeiska . Det gör det framför allt därföratt avtalen måste ses just som första steg in i respektive organisationer. Vigör det också därför att avtalen koraraer att raedföra negativa följder förSveriges folk. kommer att ytterUgare koncentrera Sverigesutrikeshandel till ett fåtal länder de rika imperialiststaterna i Västeuropa.Genom de skärpta s. k. ursprungsreglerna kommer delar av utrikeshandeln attdirekt bindas till EEC-staterna om berörda företag vill sälja varor tullfritttill EEC. Avtalet innebär en press mot en bättre regionalpolitik än den soraförs . Avtalet innebär omedelbara inskränkningar i statens rättatt kunna påverka penningtransaktioner över gränserna. Där finns stadganden somkan innebära att svenska myndigheter måste förhandla med EEC innan hälsofarligaämnen i frän EEC importerade livsmedel kan förbjudas. Avtalet med Europeiska har ägnatsännu mindre uppmärksamhet i debatten än avtalet med . Det är beklagligt,eftersom detta avtal innebär ett längre steg in i denna organisation.Kol- och stålunionen började som en organisation för att underlättautvecklandet av den västeuropeiska mstningsindustrin efter kriget. Denna rollfinns fortfarande. Organisatoriskt kan numera betraktassora en sorts underorganisation till EEC. Det föreslagna avtalet mellan och Kol- ochstålunionen följer till stor del avtalet mellan och EEC. Men detkomraer att medföra att de prisregler som gäller inom Kol- och stålunionenkommer att införas i . För att dessa prisregler skall kunna gälla måsteförändringar ske i svensk lagstiftning. De varor som omfattas av kol- ochstålavtalet kommer att undantas från den s. k. bmttoprislagen. Denna lag sägeratt ingen näringsidkare får föreskriva en annan näringsidkare i nästa led av produktionenett pris som den senare inte får underskrida. Genom att undantag nu skall kunnabeviljas för en icke oväsentlig del varor frångås en grundläggande princip isvensk prispolitik, och monopolistisk prissättning underlättas. Mest uppseendeväckande är emellertid det system medbasorter som föreskrivs i avtalet. Dessa basorter behöver inte vara de i vilkajärnverken ligger. Järnverken skaU leverera sina varor fritt till basorten, ochsedan får köparna betala det pris som skall gälla för basorten plus frakt frånbasorten till leveransstället. Det förefaller vara helt klart att svenskajärn-och stålverk kommer att välja basorter nära sina största kunder. Svenskverkstadsindustri är starkt koncentrerad till och syd- ochvästsvenska varvs- och industriorter. En stor del järn och stål går på export.Verken väljer olika baspunkter för ohka varor. De kommer att välja sinabasorter söderut i förhållande till sitt eget läge. De kommer att väljabasorter med redan högt utvecklad industri. Vad blir verkningarna av detta? På basorterna och nära dessakomraer järn- och stålverken att subventionera verkstadsindustrinsfraktkostnader. Men för företag sora ligger långt från basorterna, men kanske inärheten av verken, innebär detta fraktfördyringar. De får betala"spökfrakter", betala för varan som om den fraktats längre än vad deni själva verket har fraktats. Detta kan konkret korama att betyda följande. väljer som basort för en del av sina varor. FöretagetNorrlands handelsjärn, som är beläget från i , komraer att få betala frakt för 55 rail, dvs. avståndet raellan och Sundsvall.Verkstäder, men även byggnadsindustrin, som använder järn, stål och plåt ochsom är belägna i kommer att få ökade fraktkostnader. Deregionalpolitiska konsekvenserna av detta är uppenbara. Basorterna med redanutvecklad industri kommer att ytterUgare gynnas. Däremot ställs industrin långtfrån basorterna, i lokaliseringsorterna, i strykklass. Deraskonkurrenssituation kommer att försämras. Deras kostnader kommer att stiga. Var står i denna fråga de partier som brukar ondgöra sigöver småföretagens dryga kostnader när det gäller löner och skatter? har nien chans att lindra för småföretagen inom verkstadsindustrin i glesbygderna.Ni kan göra det genom att rösta mot regeringens avtal med Kol-och stålunionen.Hur djupt sitter nu känslorna för glesbygden, exempelvis hos centerpartietsledamöter? Får monopolens intressen också gå före regionalpolitiskahänsyn och er ofta så omskrutna omtanke om mindre företag? Regeringen är inte klar över följderna av avtalet med stålunionen och vUka åtgärder man kan få vidta för att mildra dem. Man haren utredning inom industridepartementet om detta. Men denna är inte klar. Närbeslut fattas om avtalet raed kommer beslut att fattas omnågonting som regeringen, vilken är förslagsställare, själv ännu inte vet vaddet koraraer att innebära. Detta strider bjärt raot varje rimligbehandlingsordning. Det har påståtts att det nu föreslagnaavtalet skulle ge flera arbeten och lätta de arbetslösas bekymmer. Avtal med EEC, m. m. Avtal med EEC, m. tn. Erfarenheterna av EEC hittUls säger att gemenskapen inte stiraulerattill en allmän ökningstakt i handel och omsättning utan endast till en ändradinriktning på handelsströmmarna. Att svensk handel knyts närmare till EECkommer inte att förändra detta. Avtalet kommer framför allt att innebära enförändring av handelsströmmarna så att handeln mellan och EEC kanskekommer att öka snabbare än handel med andra länder. Men inga skältalar för att detta skulle medför en snabbare ökning av totala export mer än möjligen tillfälligt. Saratidigt kommer i så faU också konkurrensenfrån en ökad import att göra sig gällande .mot svenska hemmaproducerandeföretag. Vilken av dessa eventuella effekter som kommer att bli den övervägandekan inte nu avgöras. Särskilt stora blir sannolikt inte följderna. Tullarnasbetydelse för handelsutveckhngen får inte överdrivas. Men blir det effekterklarar sig hemraaindustrin, som ofta har relativt mindre företag, sannoliktsämre i en förväntad ökad konkurrens med stora europeiska monopol än vadexportföretagen kan ta igen. Resultaten blir i så fall stegrad arbetslöshet ochskärpt kapitalkoncentration, I ett något längre tidsperspektiv blir avtalets verkningarför sysselsättningen också negativa. Varje kapitalistisk ekonomi präglas avväxlingar mellan högkonjunkturer och kriser, EEC som har tillkommit för attstärka kapitalismen har inte heller förändrat kapitalismens utvecklingslagar.Inom EEC liksom i växer arbetslöshet och undersysselsättning. AttSveriges ekonomi knyts närmare EEC koramer inte att förändra detta vare sig iSverige eller inom EEC. Däremot kan det föreslagna avtalet skärpakapitalkoncentrationen och arbetslöshetens ökningstakt. Det kommer att stärkade tendenser i den svenska ekonomin som har framkaUat just koncentration ochmassarbetslöshet. Redan det föreslagna avtalet kan lägga band på en annan ochriktigare regionalpolitik. Avtalet kan ge ökad stimulans för kapitalisterna attlokalisera sina företag söderut. Avtalet med kommersannolikt att innebära svårigheter för verkstadsindustrin i delar av landet därsysselsättningsproblemen redan är som värst. Därigenom kan arbetslöshetssituationendär ytteriigare förvärras. Talet om att skulle innebära flera jobb ärfalskt. Det är andra faktorer som påverkar detta. I den mån de berörs avavtalet är det i för arbetarna negativ riktning. EEC riktar sig mot folkens demokratiskarättigheter. Det stärker monopolföretagens makt. Försöken att bit för bit smygain i EEC skaU inte få lyckas. är en första bit. Men justdärför är det en fråga av största vikt. Frågan om förbindelser med EECligger i avtalet. Därför måste avtalet underställas folket för en allmänfolkomröstning. Det svenska folket bör ha samma rättigheter att yttra sig överSveriges relationer till EEC som folken haft i , eller attyttra sig över sina staters förbindelser med EEC. Detta är ett grundläggandedemokratiskt krav. Vi kommunister koramer att aktivt bekämpa varje form avinlemmande av i EEC. En växande folkopinion står bakom denna linje. (Medanledning av applåder från åhörarläktaren yttrade herr tred/e vicetalmannen: Jag vill erinra om att meningsyttringar från åhörare inte ärtillätna.) sökte sig i sitt anförande i höggrad bort ifrån . Han gick ända tillbaka till den idylliska medeltiden -idyllisk väl bara för en äkta högerman. Men han förflyttade sig snabbt tillandra världskriget och efterkrigstiden för att ge en lämplig bakgrund till sinautrikespolitiska funderingar. Han säger där att blev övermodigt ochsjälvtillräckligt därför att neutralitetspolitiken höll oss utanför kriget. Vidrev en krass Europapolitik. Vi var visserligen villiga att saraarbeta men barapå våra egna villkor. Det är klart att man kan flika in; På vems villkor annarsskall vi samarbeta? Men det viktiga är att inför hela den här beskrivningensom gav raed sina glidningar, sina försök att påstå attneutrahtets-poUtiken ställde utanför , måste raan fråga sig: Vadtjänar den för syfte? Jag har svårt att förstå att det tjänar något svensktnationellt syfte, ora vi nu är eniga ora neutraUtetspoUtiken, att framställajust den som orsaken tiU något slags isolering i , som väl ären av de få som upplever. tror jag att anledningen till att de härbeskrivningarna så ofta återkommer i utläggningar är att herrBohman får en chans att vädra sin djupt kända raen för det raesta effektivtundertryckta olust över neutraUtetspoUtiken i varje fall dess konsekvenser. Sedan går till framtiden inte så långtvisserligen men till 1977 - och då uppstår följande bild; Vi får å ena sidan seett harmoniskt, blomstrande EEC som samarbetar och gläds över sin och herrBohmans förträfflighet, fär man förmoda, å andra sidan ett som drivsallt djupare ner i fördärvet exporten stagnerar, pappersindustrin släpar sigfram med tullarnas bojor, livsmedelsindustrin går bakåt osv. Ja, vad vi här bevittnat är helt enkelt en ny piéce d'art,ett nytt konstverk av den berömde skräckmålaren . På nytt beskrivsdet gråa och eländiga . Men för att få en verkligt effektfull kontrast iden här bilden, för att göra riktigt grått, drar denna gångin i sin bild det färgrika, blomstrande som vi är utestängda ifrån. närstående personer brukar tala omvänsterextremister, som framför allt utmärks av diverse vridningar, vinkUngaroch svartmålningar av den svenska demokratin. Jag upplevde, när jag satt här ibänken, att faktiskt gör sitt bästa för att förvärva en likandeposition på den motsatta kanten i svensk politik. Han visar något av samraafrämlingskap i dagens , samma förakt inför folkliga opinioner ochfolkliga rörelser som sina motsvarigheter på vänsterkanten. Men låt mig granska några av de påståenden som i sak om i den här litet science fiction-betonade berättelsen omSverige 1977. säger att vad beträffarpappersindustrin komraer att få uppleva en ganska bedrövhg utveckling. Avtal med EEC, m. m. Nr 138 35-40-procentiga exportökning somvi kan uppnå frara till 1977 är det , , baraen mycket liten del som kommer att omfattas av tullfriheten. , j , xnT-, alltså mycket dystert. Jag troddeatt läste en i vissa kretsar . , . -------------------- aktad tidskrift som heterAffärsvärlden-Finanstidningen, en tidskrift som Avtal medEtc, såvitt jag vet harhävdat att svenskt medlemskap i är '-"' nödvändigt. Men i denna tidskriftfanns det för sedan en analys avden västeuropeiska pappersmarknadens utveckling , alltså framtill 1980, och man fann där att efterfrågan på papper beräknades stiga i entakt som gjorde det möjligt att detta med papperstullar, plafonder osv, barahar rent teoretiskt intresse. Vi skulle få ett så snabbt växande utrymme förvår export att motsidan över huvud taget aldrig kommer att ha anledning attsätta plafonderna och därmed de högre tullarna i funktion. Man tillfogar ocksåatt dessutom är det ett väsentligt intresse för svensk skogsindustri att manfår fortsätta att exportera massa, och realiseras denna efterfrågeutveckling -som alltså bygger på en prognos av - så kommer inte barapappersindustrin utan också massaindustrin att få en snabb exportutveckling. Sedan får livsmedelsindustrin sin dom. Den förlorar sinbetydelse som exportindustri , sade , Vad grundarherr den förutsägelsen på? Inom EFTA-kretsen består ju alltjämt dentullfrihet vi där har uppnått för vissa delar av livsmedelsindustrin. Det ärfråga om sex länder som har ett betydande intresse för oss och för denindustrin. Men framför allt innebär avtalet nya exportmöjligheter på EEC, somvi inte har haft ens inom EFTA-området, t. ex. när det gäller bagerinäringen.Det svenska knäckebrödet får här expansionsmöjligheter som inte harfunnits. Varför då i en mening tala om för svensk livsmedelsindustri att nu ärdet slut med er export? säger att den industrin upphör somexportindustri. Är det sä valserna går, när moderata samlingspartietsföreträdare möter svenska företagare? Är det den sortens osakligheter somsprids? I så fall har vi, ärade kammarledamöter, en stor pedagogisk uppgiftframför oss att försöka tala om vad det här avtalet innebär! Ett annat av påståenden var, attkonkurrensreglerna är så utformade att de svenska företagen inte har någrarättsmedel till sitt stöd. Han utmålade där företagen som helt utlämnade åt denBrysselbyråkrati som han i andra sammanhang frammålat som snart sagt den mestprogressiva som existerar i denna världen. Men poängen är att de EEC-krav somkan uppställas i sammanhanget, och som alltså grundas på avtalet, inte riktarsig till företagen utan endast till avtalsparten, dvs. Och därhar ju de svenska företagen precis samraa möjligheter som att inför desvenska myndigheterna försvara sin sak i sedvanlig ordning när ett fall kommerupp. Dessutora och det har varit avgörande för att vi kunnat accepterakonkurrensreglerna ungefär sådana som de är i råder det enmycket god överensstämmelse mellan de reglerna och de regler som finns här iSverige. Jag kan inte finna att på den punkten har träffat ensmåltavlan. Sedan vill jag säga ytterligare ett par saker till herrBohman. Den 72 första är att anser det hänförde sig till vad jag sade i mitt inledningsanförande,som repUkerade på - att regeringen hoppade av från sin politik.Regeringen borde ha fullföljt sin politik, sade . De förhandUngar viinledde med EEC borde ha kunnat leda till ett svenskt medlemskap med möjligheterför att behålla sin alUansfria politik, menade . Men det ärverkligen inte vad regeringen sagt vara sin poUtik. Vi har sagt attanslutningsformen håller vi öppen, och den måste vi pröva i ljuset avförhandlingarna. Och att pröva den frågan är något helt annat än vad herrBohman anser att vi borde ha gjort och vad vi borde göra , nämUgen att heltenkelt ansöka om och förhandla om medlemskap. Det är väl klart att den somtidigare anslutit sig tiU linjen att vi skulle hålla anslutningsformen öppenoch pröva den i ljuset av utvecklingen men som sedan säger att vi nu skallförhandla om medlemskap, det är den som bryter mot sin tidigare politik, ochinte den som konstaterat att utvecklingen har lett till att vi nu måste avskäraen av de möjUgheter som vi tidigare höll öppen, nämligen medlemskap. åberopade i sammanhanget sina kontakter ute iEuropa. Han sade att han mött många positiva uttryck för att man var beredd attge oss medleraskap med neutralitetsförbehåll. Med anledning av detta uttalandemåste jag fråga: Hur beskrev då den svenska neutraUtetspoUtiken?Vilka neutraUtetsförbehåU gjorde i sina förtroliga överläggningarmed framstående personer ute i ? Det är avgörande för att vi skall vetaom detta påstående har något värde. slutade med en ny frara tidsvision. Han sadesig vara helt övertygad om att en representant för den socialdemokratiskaregeringen skulle komma att ansöka ora medlemskap i . för en gångs skuU ett gott omdöme och nära nog profetisk förmåga när han,som vanligt, utgår ifrån att det är en socialdemokratisk regering som skallsköta den svenska utrikespolitiken också . Med anledning av den nya gemenskap som vill seväxa fram i måste jag fråga; Vart tog vägen? Ingår inte Finlandi nordiska gemenskap? När nu gjorde klart förnorrmännen hur de skall bedriva sin Europapolitik -Uksom han gör det försvenskarna - sä hade det varit klädsamt om han också hade ägnat en tanke åtFinland. tillhör nämligen fortfarande . Med i har jag ingen anledning attställa till något större handgemäng. Tyvärr skapade han ingen klarhet omfolkpartiets position. Vi skall förbereda oss, vi skall undersöka, och framförallt skall vi göra det , sade . Det är den enda punkt på vilkenfolkpartiet är klar: det är nu vi skall börja förbereda oss och undersöka om vikan gå längre. I utveckhngsklausulen ligger naturligtvis en strävan från vårsida att allteftersom arbetet i utvecklas undersöka på vilka områden detär ett svenskt intresse att försöka komraa med. Vi har klart angivit vilkaområden det gäller. Men det är en helt annan sak att säga att vi nu skall börjaförbereda oss på att riva upp avtalet och starta en ny förhandling, nämUgen omassociation. Jag tror inte att våra förhandlingspartners skulle uppleva vårattityd som riktigt seriös, om vi nu sade att vi snart är på väg raed enansökan om nya förhandlingar. Enligt min mening skall det samarbete vi kommeratt Avtal med EEC, m. m. Avtal med EEC, m. m. resoneraom, i den utsträckning vi får raöjlighet att göra det, grundas på det avtal somnu finns. Om huvudskäl för att förorda associationär att vi den vägen skulle nå fram till en tullunion, måste jag påminna herrGustafson om att det vid våra sonderingar blev klart att associationeninte skulle Ujälpa oss frara till ett avtal om en tullunion. Tullunionen föllpå en doktrin, en djupt grundad föreställning eUer vad man vill kalla det, omatt EEC inte vill äventyra autonomin, självständigheten i den egnabeslutsprocessen. Vi ansåg i och för sig att vi hade presenterat en modellenligt vilken både och EEC skulle behålla sin självständighet, men påden punkten blev motparten icke övertygad. Den andra utvägen är nämligen någontingsom vi redan har avvisat, dvs, att en association ges en politisk innebörd ochblir ett steg på vägen mot medlemskap. Jag har litet svårt att alltid följa med i herrHermanssons beskrivning av , Den är ungefär lika märklig som en gång upptäcker man att ytterligheterna beröra varandra. Men låt mig taupp det jag kunde förstå av anförande, nämligen vad densvenska regeringen enligt beskrivning vill uppnå. Han sägeratt vi vill komma så nära EEC som möjligt. Den främsta bevisningen skulleförutom utvecklingsklausulen vara - om jag förstod rätt - attdet genomfördes en grundlagsändring som möjliggjorde en viss överföringav befogenheter till internationell organisation. Det intressanta är bara attjag kan upplysa om att denna grundlagsändring inte har någonsom helst relevans i samband raed det vi nu slutit. Vi har nämUgeninte anslutit oss till någon organisarion. Vad frågan gällde när den grundlagsändringengenomfördes var huruvida man skulle kunna överföra befogenheter till eninternationell organisation där är raedlera. Den grundlagsbestämmelsenär alltså inte tillämplig i detta fall. Men dessutom kan beslutanderätten baraöverlåtas i begränsad orafattning och beslut om överlåtelse skall fattas isamma ordning som gäller för grundlagsändring eller i brådskande fall - medkvaUficerad majoritet i . Det finns verkligen tUlräckligt mångagarderingar för att denna bestämmelse, även i de fall det gäller eninternationell organisation där är medlem, inte kommer att ge särskiltstor handlingsfrihet för vilken regering vi än må ha. Sedan gjorde en nyansering i förhållandetill vpk:s motion. Det heter nu inte längre att genom detta avtal"inlemmas i EEC" - utan att avtalet är "första steget in iEEC": att vi vill lemma in bit för bit, så att opihionen ingentingmärker. Vi har gång på gång deklarerat följande när det gäller denframtida utvecklingen av vårt samarbete med EEC: För det första - nu måste jagupprepa mig själv - innehåller just den klausul det här gäller en bestämmelseom att den självständiga beslutanderätten inte får påverkas hos någonderaparten. För det andra kan det inte bli fråga om att med detta avtal somgrundval utvidga samarbetet på något för svensk ekonomi eller svensk politikväsentligt område, utan att den svenska tar ställning till det. Detbetyder alltså att vi fär den offentliga debatt och den prövning av frågan soragör att den opinion sora vill intressera sig för dessa frågor har alla chanseratt få en fullständig information om vad det gäller. håller på med något slags billig dialektiki sina citat och trycker på att de samarbetsområden vi nämnt är för ossintressanta samarbetsområden. Ja, vilka skulle det annars vara skulle detvara för oss ointressanta samarbetsområden? Poängen är ju att vi räknat upp påvilka områden samarbete är intressant. Ett av dessa gäller en sak som ocksåherr ansåg vara intressant, nämligen undanröjandeav andra handelshinder än tullar. Det gäller också ett vidare samarbete påenergipolitikens och miljöpolitikens områden, där det är alldeles uppenbart attvi inte når några resultat utan internationella ansträngningar. Vi har sagt attdetsararaa gäller på forskningens område och i fråga om samråd ochkonsultationer om ekonoraisk politik sådana samråd och konsultationer deltarvi redan i vid andra internationella fora. Det finns inga hemligheter när detgäller de områden på vilka vi har intresse av samarbete; det har utförligtbeskrivits i saraband med presentationen av detta förslag. ger en rad beskrivningar av alla denegativa följder som avtalet får utrikeshandeln koncentreras till ,press raot en bättre regionalpolitik etc. Det är måhända en tillnyktring. påstår inte längre vilket är fallet i vänsterpartietkoramunisternas annonsering och agitation ute bland raänniskor-na att dettaavtal direkt förhindrar en svensk regionalpolitik. Det vågar han inte göra häri , men det gör kommunisterna fortfarande i sin kampanjbland folket. säger på ett sådant sätt att det är somen skrift i vatten att detta avtal är en press mot en bättre regionalpolitik.Det är det i den utsträckning som det skulle innebära att vi inte med avtaletstimulerar den svenska industrins utveckling. Men det är just det vi tror attavtalet gör. Från regionalpolitisk synpunkt vet vi att de nya jobb som kanskapas inom industrin är förutsättningen för möjligheterna att expanderaekonomi, sysselsättning och inkomster i de norra delarna av landet.