prot · FV0966 · 1972-12-31 00:00:00 — Det beslut som om sannolikt kommer attfatta om rätt för de anställda till en viss representation i förelagensstyrelser måste bli en början och inte en slutpunkt. Det måste uppfattas somett genombrott för en helt annan syn än tidigare på de anställdas rätt att medtyngd delta i besluten i del egna företaget. Reformverksamheten måste på dettaområde drivas vidare. Modellen med hälftenrepresentation för de anställda kaninte längre lämnas utanför den försöksverksamhet som påbörjats. Att den intekommer att lämnas utanför debatten i samhället och bland de anställda står heltklart. Näringsutskoltethar avstyrkt motionen 1350, som begär en mera systematiseradförsöksverksamhet med ohka modeller för representation för de anstäUda iföretagens styrelse. Utskottet anser att det är tUlräckUgt med den verksamhetsom nu har påbörjats och hävdar alt inte bör stimulera ytterligareförsök. Del är tydhgen inle sak! Jag skaU, herr talman, avstå från att nu yrka bifaU tillmolionen 1350, vUket med hänsyn till utskottets stäUningstagande voreutsiktslöst, men det betyder inle alt jag delar den fUosofi som kommer tilluttryck i utskottets betänkande beträffande motionen. Vad som sker inom destatliga förelagen måste väl ändå angå , eftersom fattar enrad beslut rörande och antar riktUnjer för dess verksamhet.Varför skulle inte på det arbetsdemokratiska området, som har så storbetydelse för de anställda, kunna säga sin mening? Jag viU fråga utskottels ordförande,, vilken uppfattning han har om detta. Idetta anförande instämde (). HerrREGNÉLL (m): I debatten återstår nu att kommenterareservationen 4, Den har avgivits av moderata samlingspartiets ledamöter inäringsutskottet till förmån för bifall tUl motioner som har väckts om attavyttra en del av de aktier som äger i och om att en utredningskulle få arbeta med hela frågan att sälja nu statsägda aktier. Det är så sant som utskottsmajoriteten säger att riksdagenredan har avvisat det förslaget och att argumenteringen ärtröttsamt enfomiig. Ja, vi förstår på vårt håll att det kan finnas risk för attvi bedöms som tjatiga. Men spridning av ägandet är för oss i moderatasamUngspartiet en mycket viktig fråga. Vi har i olika sammanhang fört fram förslag om att tUlmånga människor sprida äganderätten lUI företag inom den privata sektorn. Vianser att motsvarande möjligheter skall finnas också i fråga om sådana företagsom nu är statsägda. Vi tar därför risken att uppfattas som tjatiga och vikommer tillbaka dels med vår önskan om en utredning, dels med ett förslag omatt Statsföretag i småposter och med företrädesrätt för anställda i skullesälja en mindre post av sina , För det kommande budgetåret har viföreslagit ungefär en liondedel av innehavet. Erfarenheterna av en sådanförsäljning skuUe kunna ge god ledning för den utredning som vi efterlyser. Allt detta är alltså gamla tankegångar. Näringsutskottetsordförande, , hade alldeles rätt när han konstaterade detta. HerrSvanberg efterlyste därför nya argument. Jag skall försöka efterkomma hansönskan och håller mig då tUl idéer som berör egen landsända, 1 fjol presenterade sig Statsföretag i annonsering iengelsk press som "the richest company in ", Jag förestäUer migatt inle minst , nominellt värda nästan ,utgjorde bakgrunden till påståendet. Detta rika moderbolag har fått en framställning från ettav sina dotterbolag, , om tillstånd atl uppföra eltkoksverk. Projektethar i många sammanhang kommenterats . Industriministern har citeratbedömningar, som gått ut på att den kalkylerade lönsamheten ter sig god.Länsrepresentanter har med sin kännedom om de lokala förhållandena vitsordatatt elt koksverk skulle innebära ett mycket välkommet tiUskott till länetsnäringsliv. Men "richest company", NJA;smoderföretag, förklarar alt man inte har de så där 150 miljoner somStatsföretagsgruppen själv skulle behöva prestera för att koksverket skullekomma till stånd. Och här kommer ett nytt argument till stöd förförslaget att lätta på packen av - som sagt nästan en halv miljardnomineUt, marknadsmässigt betydligt mer naturligtvis. Aktivera en del av dessai portföljen slumrande mängmiljonbelopp, satsa dem - om nu prognoserna förkoksverket är riktiga i ett sådant! Det var alltså ett nytt argument för att mobiliserastatliga tillgångar för konstruktiva ändamål. Ytterligare ett förslag skall jag komma med; Hur vore delom richest company, ägaren till , lösgjorde Utet kapital för attundanröja i varje fall något av den risk och några av de ölägenheter som Uggeri att gruvdriften är så klart dominerande i gruvsamhällena. Här borde man kännaansvar för att få alternativa sysselsättningar till stånd, inte minst förkvinnor, som ju har mycket små chanser att få arbete i gmvsamhällena. Aktiv näringspolitik innebär verkligen inte att man ruvarpå en aktieportfölj. Inför alternativa handUngsmöjligheler, som är ekonomisktoch socialt välmotiverade, bör man kunna bestämma sig för att sätta kapitalet iaktivt arbete. Jag har, därtill uppfordrad, kommit med någranya argument för att Statsförelag skulle sälja en del av sina , Denya argumenten ersätter inte de gamla - men de ger enUgt min mening ytterligareanledning att inte rutinmässigt säga nej till vårt förslag. Jag ber,herr talman, att få yrka bifaU till reservationen 4, i (s): Det var som i sitt tack tillindustriministern för interpellationssvaret föranledde mig atl begära ordet, Isitt inlägg nämnde avvecklingen av SMT;s verksamhet i isamband med strukturomvandlingen inom , Det är riktigt, som herrEnskog påstod, att SMT övertog verkstadslokalen i i början på år 1970.Nästan begärde företaget att staden tUlsammans med SMT skulle gå iförfattning om utbyggnad av verkstadslokalerna, vilket också skedde med börjanungefär , Utbyggnaden var färdig , Deuppgifter om storlek och kostnader som lämnades är riktiga. Det är anmärkningsvärt att man inom ett förelag som SMThar så dålig planering av sin verksamhet att man senare, somnu skett, beslutar flytta från orten. Vi beklagar detta inom desto meramed hänsyn tUl att de anställda vid verkstaden där nere ganska tidigt slog larmhos SMT och diskuterade utvecklingsplanerna med företagsledningen. De anställdaframförde därvid sina synpunkter, bl, a. på atlvissa tekniker skuUe föras över från lUl , vilket enligt deanställdas bedömning skulle kunna innebära svårigheter för verkstaden i Ronnebyatt fortsätta sin verksamhet. Dessa farhågor har också besannats. Jag skall inte orda mer om detta, eftersomindustriministern klargjort de orsaker som ligger bakom beslutet. Det ärsjälvklart att etl statligt företag lika väl som ett privat kan komma i sådanaomständigheter att vissa omställningar behöver göras, men vad vi kritiserar ärSMT;s dåliga planering. Vi hoppas att man skaU ta lärdom för framtiden averfarenheterna i detta sammanhang, Hert Enskog uttalar vidare vissa farhågor beträffandesysselsättningsmöjligheterna för de anställda vid i , och dessautsikter är väl ganska små i , men med hänsyn till de anställdas utomordentligayrkesutbildning finns det kanske möjligheter att placera dem inom SMT,Självfallet kommer vi att göra allt för att få även tUlverkning tUl verkstaden.Jag fick dock en stark känsla av att inte bara tänkte på deanställda i detta sammanhang utan även vUle begagna tiUfället att ge denstatliga företagsamheten en känga. Detta underströks ytterligare när han i sittandra inlägg berörde de anställda vid i , som kanskeskulle få minskad sysselsättning beroende på minskade statliga bestäUningar, Om är så allvarUgt intresserad av deanställda, kunde han ha tagit upp andra exempel från , Det finnsnämligen där privata industrier, som från början av föregående år fram liUslutet av detta år kommer atl avveckla verksamhet berörande 350 människor. Dehar precis samma besvärligheter att få sysselsättning som gäller för deanställda vid , Ja, jag skulle nästan vilja säga att de har del ännu värredå, som jag nämnde tidigare, de anställda vid har en utomordentlig yrkesutbildningoch är efterfrågade på marknaden medan de andra inte har samma högakvalifikationer. Jag vill också passa på att säga några ord med anledningav resonemang om atl de statliga företagen sköter sinverksamhet mycket skralare än de privata. Ja, det är möjligt att man kan se detur olika synvinklar. Tyvärr har jag vissa dåliga subjektiva erfarenheter fortfarande från Ronnebybygden av hur de privata företagen kan sköta sinverksamhet. Dessa erfarenheter går ända tUlbaka tUl 1952, alltså 20 årtillbaka, långt innan man på den borgerliga sidan hade uppfunnit myten om detstatliga misslyckande på företagsamhetens område. Det företag jag arbetade vidhade ungefär 850 anställda. Genom besvärligheter påexportmarknaden fick man inskränka driften och gick ned till en styrka påungefär 400 anställda. Det förekom då inga rubriker i tidningarna om dennanedskärning, och varken fackföreningen eller samhället begärdeföretagsledningens huvud på ett fat, vi satte oss ner och diskuterade medföretagsledningen hur vi skulle kunna tackla problemen för att göra del bästamöjliga av situationen så att företaget skulle kunna fortleva och så att en delav de anställda i fortsättningen skulle kunna få behåUa sina arbeten. Vilyckades med det under en övergångstid. Företaget har haft på sig förrekonstruktion, står del, som jag nämnde tidigare, i begrepp alt friställaytterligare 350 man. vill vi inte hänga företagsledningen, utan viviU fortfarande både från facket och från samhället hjälpa till för att försökaklara upp situationen. Inom regionen är det tyvärr många andra förelag som hargått samma öde tiU mötes. Där fanns en firma som tillverkade tvättmaskiner.Företaget hade väl inte tillräckligt med kapital, utan det köptes av WedevågsBruk, Vi trodde väl i samhället och inom facket atl det var aUvarligt menatfrån brukets sida och atl verksamheten skuUe fortsätta, men ingalunda. avvecklades verksamheten, och 240 människor ställdes utansysselsättning. Ingen har sagt någonting om det, vare sig i tidningar eller påannat sätt, utan man har tagit det fullt naturligt. En annan firma, LIBO, som tUlverkade skjortor och som fåtthjälp av kommunen med att bygga fabrikslokalerna, sålde sin tillverkning tiUDanmark med påföljd att de 100 anstäUda blev utan sysselsättning. Så nog finns det åtskUliga exempel på atl även det privatanäringslivet misslyckas. Jag tror att det är skäl i att, som många andra gör, hålla ögat på den statliga företagsamheten. Men öppnaockså det andra ögat det som vetter mot det privata näringslivet och skärskådavad som förekommer där. Då tror jag atl vi här i kan få ennäringspolitisk debatt som är till fromma för näringsutvecklingen i vårt land. HerrNILSSON i (s): var förvånad över attjag fick repUk och påstod att jag inte hade rätt tUl detta. Emellertid är detju varken eller jag som avgör vem som har replikrält,utan det är talmannen, avgörs av talmannen. Eftersom jag varåberopad med hänsyn till att jag är revisor i Statsföretag bör jag hareplikrätt, såvitt jag kan förslå. har sagt att han i sitt yttrandeavsåg SMT;s revisorer. Nog uppfattade jag det som om revisorer, och jag var tydligen inte ensam om det.Talmannen uppfattade det ju på samma sätt. Jag kan här inte annat än hänvisalUl protokollet. Vi får väl se vad stenograferna har kommit fram tUl där. Men om avsåg SMT;s revisorer, var irevisionsberättelsen står det att de med stor självövervinnelse och med storansträngning kunde bevilja ansvarsfrihet? Var står det någonstans? HerrBurenstam sade att jag borde veta vad som står i SMT:srevisionsberättelse och verksamhetsberättelse. Ja, det gör jag, men jag undrarom hert vet det. Jag betvivlar det. Revisorerna har i sin berättelse gjort en erinran motverkställande direktören, men i näst sista att-satsen sägs att styrelsensledamöter och verkställande direktören beviljas ansvarsfrihet för den tidårsredovisningen omfattar. Jag undrar fortfarande varifrån fåttsina uppgifter. Är revisor i SMT eller har revisorerna iSMT talat om det för ? Jag lycker nog att det finnsanledning att vi får reda på det. resonemang är ettmisstänkliggörande över huvud laget av Statsföretag, Han kommer medmissvisande påståenden och lögner som i det här fallet och ibland medhalvsanningar. Men del är väl på det sättet som jesuiterna resonerade, altändamålet får helga medlen. Statsförelag är ju fortfarande en koncern i uppbyggnad,där mycket av konsolideringsarbetet kvarstår. Man har begränsade resurser, ochingen kan begära det omöjUga, Det pågår ett omfattande samordningsarbete, ochdel föreligger utomordentligt stora problem för att klara ut just densamordning som det är fråga om. Men jag hävdar fortfarande att det påslåendesom kom med är fel, oavsett om det gäller Statsföretagseller SMT;s revisorer. Yttranderätten här i kammaren, påstod herrNilsson i , är något som talmannen avgör. Det är väl en sanning medmodifikation, eftersom även talmannen måste följa vissa regler. Om jag vid ensnabb kontroU har förstått att det föreligger en yttranderätt i det specieUafall som möjligen skulle kunna åberopa endast om man har enfaktisk upplysning att ge, så har han däremot inte rätt att ställa sig upp ochgöra ett polemiskt inlägg, I den mån det över huvud taget fanns någonupplysning i vad han här hade att säga, var det något som närmast hadekaraktären av en felaktig upplysning. Det är möjligt att jag inte yttrade mig såhundraprocentigt exakt att i förstod att jag ansåg att detvar revisorerna i SMT som hade haft anledning att i sin revisionsberättelsegöra en erinran. Om jag inte yttrade mig med den hundraprocentiga tydlighetenskall jag självfallet uttala mitt beklagande. Men jag tror att det rimligenskulle framgå av vad jag hade alt säga, eftersom jag talade om SMT och dessverksamhet. När jag läser SMT;s revisionsberättelse, ty den har jagsjälvfallet tUlgång till, kan jag inte annat än konstatera att de tvärevisorerna finner anledning använda ett sätt att tala om förhållandena, som ärmycket ovanligt i revisionsberättelser. Och del brukar också innebära atl manendast med stor självövervinnelse kan nå den slutsatsen att man kanske inleskulle gå längre än till att göra en erinran. Det var,herr talman, grunden för mitt uttalande. i gjorde olika svepande uttalanden omdet sätt på vUket jag drivit debatten när det gäller de statliga företagen ochtalade om jesuitmoral etc. Ja, jag tycker att den typen av karakteriseringarsällan är något som för en debatt framåt. Jag kan inle erinra mig att jag gjorlnågra grava misstag i bedömningen av rent faktiska förhållanden som inträffat ifråga om en del av de statliga företagen. Jag har ansett all det funnitsanledning att påpeka dem för att få den balans i debatten som behövs för vid den näringspolitiska uppläggningen skall göra riktiga avvägningar,speciellt med hänsyn lill framtiden. Nr 66 i (s): den " ''Ir'''- säger att jag skuUe ha haft 26 aprU1972 yttranderätt om jag hade enupplysning att ge. Nog tycker jag att den -------------------- upplysning jag gav var av den karaktären att den borde komma ues a iga kammaren tUl del. Även om herrBurenslam nu efteråt tycker att jore ge , yttrat sig litet oklart, sä styrks min uppfattning av att även talmannenuppfattade saken på det sättet, och det gjorde även flera här i kammaren. I sakfrågan har inte sagt någotnytt. Var har han fått detta påstående om revisorerna? Han läser ut ur derasverksamhetsberättelse ungefär vad han vUl. Men man bör väl följa vad som står iden. Revisorerna har gjort en erinran mot verkstäUande direktören, men därfinns inte ett ord om att de med stor ansträngning och självövervinnelse kunnatbevilja ansvarsfrihet, och det är just beträffande delta som jag menar att herrBurenstam far med felaktiga uppgifter. Sådant gör minsann inte att sakenkommer i elt bättre läge. Jag tycker att skall komma ihågdetta i fortsättningen också. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i Glömminge m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Glömminge begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Glömmingem, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: i (c)anmälde att han avsett att rösta nej men 72 av misstag nedtryckt ja-knappen. Utskottets hemställan biföUs, Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservafionen nr 3 av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i belänkandetnr 16 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar Regnéll och Hovhammar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i betänkandetnr 16 punkten 6 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 4 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; 3* protokoll 1972. § 9Förbud mot spridning av bekämpningsmedel från luften Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 10 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:25 med förslagtill lag om förbud mot spridning av bekämpningsmedel frän luften jämtemotioner. Genom en dagtecknadproposition, 1972:25, hade Kungl, Maj;t under åberopande av propositionenbilagt utdrag av statsrådsprotokollet över socialärenden föreslagit riksdagenalt anta i propositionen framlagt förslag till lag om förbud mot spridning avbekämpningsmedel från luften, 1 propositionen hade föreslagits en lag som innebar förbudmot spridning från luften av bekämpningsmedel över skogsmark och annan mark sominte var . Lagförslaget innebar bl, a, att de förbud mot spridning avfenoxisyror från luften som gällt t, v, kom att ha oförändradomfattning, 1 samband med propositionen hadebehandlats följande i anledning av densamma väckta motioner 1) 1972:1522 avherr i m, fl, (c), 2) 1972:1523 avherr () och (). 3) 1972:1524av m, fl, (vpk) vari hemställts att vid behandlingen av propositionen beslutade att all flygbesprutning över skogs- och förbjödstills de av chefen för jordbmksdepartementet tillsatta sakkunniga framlagt sinaförslag om hur bekämpningsmedel i fortsättningen skulle användas, att dispenser endast medgavs om det behövdes förvetenskaplig prövning samt att bekämpningsmedel innehållande giftet dioxin,exempelvis 2,4,5-T, totalförbjöds, 4) 1972:1525 av () vari hemställts att vid behandlingen av propositionen 1972:25 hos Kungl, Maj:t skulle anhålla om att totalförbud utfärdades mot användning av hormoslyr (fenoxisyrapreparat av 2,4,5-T-typ) samt 5) 1972:1526 av () vari hemställts attriksdagen skulle besluta att 2 § i förslaget till lag om förbud mot spridningav bekämpningsmedel från luften skulle erhålla av motionären föreslagenlydelse, innebärande alt dispens från förbudet att .sprida bekämpningsmedelfrån luften skuUe få medges på de i propositionen angivna gmnderna samtdärjämte om det gällde hyggesylor för skogsföryngring under fömtsättning attytorna var belägna inom sådana områden av landet att risken för att allmänhetenskulle komma i kontakt med bekämpningsmedlen var små eller obefintliga. A, att med avslag på motionen 1972:1524 imotsvarande del skulle anta 1 § i det vid proposilionen 1972:25 fogade förslaget tiUlag om förbud mol spridning av bekämpningsmedel från luften, B, attriksdagen skulle avslå motionen 1972:1523, C, alt med avslag på motionen 1972:1524 imotsvarande del och motionen 1972:1526 skuUe anta 2§ i det vid propositionen fogade lagförslaget, D, altriksdagen skulle anta lagförslaget i övrigt, E, att skuUe avslå dels motionen 1972:1524,såvitt däri yrkats totalförbud mot vissa bekämpningsmedel, dels motionen 1972:1525, F, altriksdagen skulle avslå motionen 1972:1522, den 26 aprU 1972 1, beträffande omfattningen av förbud mot spridning avbekämp ningsmedel från luften av (vpk), som ansett att utskottet under A bort hemställa, att i anledning av Kungl, Maj;ts förslag iproposilionen 1972:25 och med bifall till motionen 1972:1524 i motsvarande delför sin del skulle anta i reservationen angivet förslag till 1 § i lagen omförbud mot spridning av bekämpningsmedel från luften, 2, beträffande dispensmöjligheternaav (), som ansett att utskottet under C bort hemstäUa, att med avslag på motionen 1972:1524 imotsvarande del samt i anledning av Kungl, Maj:ts förslag och med bifall tillmotionen 1972:1526 för sin del skulle anta i reservationen angivet förslag till2 § i lagen om förbud mot spridning av bekämpningsmedel från luften, 3, beträffande frågan omtotalförbud mot vissa bekämpningsmedel av (), som ansett att utskottet under E bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:1524, såvittdäri yrkats totalförbud mot vissa bekämpningsmedel, och molionen 1972:1525 hosKungl, Maj:l skulle anhålla att temporärt förbud infördes mot användning avfenoxisyrapreparat av 2,4,5-T-lyp, 4, beträffande frågan omtotalförbud mot vissa bekämpningsmedel av (vpk), som ansett att utskottet under E bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1972:1524, såvittdäri yrkats totalförbud mot vissa bekämpningsmedel, och motionen 1972:1525 hosKungl, Maj:t skuUe anhålla att förbud infördes mot användning avbekämpningsmedel som innehöU höggiftiga dioxiner. har en ny syn på användningenav kemiska medel blivit alltmer omfattad i vårt land, I det miljöpolitiskaprogram som landsmöte antog uttrycktes den på detsättet, att kemiska medel inte skall få användas, om man inte kan bevisa atlde är ofarliga, och atl det åvUar den som vill använda, sprida eller försäljadem att visa ofarligheten. har samma tanke också slagit igenom i detprogramförslag som har utarbetats inom del socialdemokratiska partiet av enarbetsgrupp ledd av jordbruksministern. Man kan säga att vi här talar för en omvänd bevisbörda iförhållande tUl vad vi i vanliga fall räknar med. Det är ganska naturligt attden senaste tidens erfarenheter och nya upptäckter av skadliga verkningar avolika kemiska preparat har lett tUl ett sådant krav på en omvänd bevisbörda. Självfallet är jag medveten om att man inte får ta den härformuleringen om den omvända bevisbördan bokstavligt. Rent logiskt är detomöjligt att bevisa att ett visst preparat är oskadligt. Man kan eventueUtbevisa att det är skadUgt, eller också kan man göra sannoUkt att det äroskadligt från en mängd olika synpunkter som man undersöker. Men det går jualdrig att bevisa att det inte kan ha eventuella okända skadliga verkningar. Frän politisk synpunkt kan dock denna logiska invändninglämnas därhän.