prot · FV0968 · 1972-12-31 00:00:00 — Under behandUngen av ärendet, såväl i trafikutskottet somi kammaren i går, föreslogs och beslutades alt motionerna icke skulleföranleda någon åtgärd, och under diskussionen framhävdes av flera talare,representerande olika partier, att man inte såg någon anledning till att nuändra trafiksäkerhetsverkets status. Och det genomgående argumentet hos dem somdiskuterade detta var väl att man uppskattade det arbete som utförts, ochkanske också att trafiksäkerhetsverkel är ett ungt verk det har bara funnitsett litet antal år - varför man även av den anledningen fann det rimligt ochriktigt att icke riva upp organisationen. Jag har velat säga detta eftersom fråga sånära i tiden sammanföU med behandling av just detta ärende. den 27 aprU 1972 Om organisatoriska åtgärder för en bättre praktisktrafiksäkerhet m. m. Hert (): Jag hörde också på dessa vackra ord i går,och det var ungefär som när man kommer på ett 50-årskalas och skaU avgesmickrande omdömen om föremålet även om man kan anse att vederbörande icke är förtjäntav detta och vet att föremålet måste känna att omdömena inte överensstämmer medverkUgheten. Jag trodde att när man nu säger att vi skaU varaåterhållsamma med utgifterna, så skulle man även försöka göra enrationalisering inom den inflation av ämbetsverk som vi begåvats med och somkostar mycket pengar och förutsätter att de som står i industriellt arbetemåste betala kalaset. Det finns ingen möjlighet för oss att fortsätta med attpålägga både trafiken och människorna åtgärder som ibland förefaUer hatUlkommit mycket hastigt och därför att någon bara kommit på det hela. Del harblivit för mycket affärsbetonat. Vi talar om att vi skaU ha det och det när detgäller trafiksäkerheten för att någon tid därefter vara med om att säga: Dethär måste vi ta bort nu skall vi ha nägot annal. Det har blivit något avbingo i det hela. Det är givet att om man överlåter en sådan viktig fråga tillett bingotänkande, som också kostar pengar, så är det ganska farligt. Jag vill med detta ha sagt attsamhället måste även rationaUsera på det här området. Det kan inle vara rimligtatt vi skall införa ytterligare pålagor för de människor som har begränsadeinkomster och jag tillåter mig säga det - behålla ämbetsverk för deras egenskull. Har vi möjligheter atl få bort det skall vi också använda oss av dessamöjligheter. Jag erinrar om vUken fråga det är som herrLundberg har ställt. Han har frågat om jag anser att man ,när man byter generaldirektör i , skaU ta tiUfälleti akt att upplösa trafiksäkerhetsverket och överföra det tillrikspoUsstyrelsen. På den frågan har jag svarat nej. Om herrLundberg sedan tycker atl man skall göra si eller så med Ang. statsbidrag till trafikled inom tätbebyggt område trafiksäkerhetsarbeleti andra sammanhang, så är väl det en sak som vi får diskutera vid annatliUfälle, när vi har mera tid på oss. Jag erinrar om att en så gott som enigriksdag konstaterade att trafiksäkerhetsverket fuUgör sina svårauppgifter på etl i storl sett tUlfredsställande sätt. Överläggningen var härmed slutad. §10 Ang, statsbidrag till trafikled inom tätbebyggt område Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för atl besvara () i kammarens protokollför den 2 intagna fråga, nr 179, och anförde: har frågat mig om det ärrimligt att statsbidrag vägras till trafikled inom tätbebyggt område som avmiljövårdsskäl belagts med förbud för viss tung trafik . Av de upplysningar som jag inhämtatfrån statens vägverk framgår att det inom - som ju är den myndighetsom prövar och fördelar statsbidragen till väghållning - inte harvarit aktuellt att vägra statsbidrag för en trafikled på grund av att man medhänsyn tiU bl, a, buller infört förbud för tung trafik . HerrCLARKSON (m): Av en ren och skär tiUfäUighet kom den frägasom berört att slå an strängar också i mitt hjärta, och jagär angelägen om att säga alt jag som moderat helt och fullt sluter upp vidsocialdemokraten sida i vad gäller det som han sade om50-årskalas och , Jag hoppas att jag därmed inte har slött mig medstatsrådet , som jag tackar för det svar jag nu fått. Kommunikationsministern har väl inte direkt svarat på min fräga huruvida det är rimligt att vägra statsbidrag för viss trafikled, men säger också att det inte har varit aktuellt att vägra statsbidrag för trafikled av ifrågavarande slag. Då vUl jag emellertid gärna underrätta statsrådet om att tydligen har lämnat två skUda svar på samma fråga. Jag har nämligen här framför mig en kopia av etl meddelande av , där statens vägverk säger atl kommurukationsdepartementet har gjort ett uttalande, som gör del möjligt att ge dispenser för trafiksanering på trafikleder av detta slag. Men sedan säger verket följande: "Det bör i sammanhanget framhållas atl väsentliga regleringar av trafiken på en väg eller gata kan medföra en omprövning av dess karaktär som allmän eUer statsbidrags- berättigad, -- Om visst slag av trafik på en led förbjudes eller inskränkeskan frågan uppkomma om leden kan anses alltjämt fylla dessa väglagenskrav," Och vill jag underrätta statsrådet om atl denled i som jag i delta fall har tänkt på icke har fått statsbidrag iårets petita. Jag tror inte att och jagbehöver bygga upp så stora motsättningar rörande tillämpning avvägtrafikförordningen i detta fall. Det är riktigt som säger, alt gerul en serie informationsblad som kallas Meddelanden från gatusektionen. Jag harlåtit mig underrättas om del. tar i dessa meddelanden upp olikaaktuella trafikproblem i tätorter, 1 meddelande nr 17, som härciterade några meningar ur och som utkom , lar man upp frågan omIrafikreglering med hänsyn till buller, I det meddelandet, som bl, a, har delgivitskommunerna, erinrar om all trafik-nämnderna med stöd av 61 §vägtrafikförordningen kan meddela trafikreglerande föreskrifter för attförbättra trafikbuUersitualionen, Av meddelandet framgår alt en sådan regleringi många fall dessutom är att rekommendera. Vad som föranlett fråga är förmodligen detsista stycket i det meddelandet, som här läste upp ett parmeningar ur. Jag ber att få förtydliga det citerade. skriverföljande: "Det bör i sammanhanget framhållas alt väsentliga regleringar avtrafiken på en väg eUer gata kan medföra en omprövning av dess karaktär somallmän eller statsbidragsberättigad," Det är aUtså fråga om väsentligaregleringar i trafiken. Sedan säger ; "Av motiven till väglagenfår nämligen anses framgå alt förutsättningarna för atl en trafikled skaU kunnabetecknas som 'för den allmänna samfärdseln nödvändig' bl, a, är alt den ståröppen för all slags befordran och transport av personer och gods. Om visst slagav trafik på en led förbjudes eUer inskränkes kan frågan uppkomma om leden kananses alltjämt fylla dessa väglagens krav," Vi kan väl vara överens om, all när en gata förändras lillexempelvis gågata, så är den inte längre en för den allmänna samfärdselnnödvändig gata. En sak som man då måste ha i minnet är, atl gatans tidigaretrafikuppgifter genom trafikregleringen kan ha övertagits av andra gator,exempelvis av runt en stadskärna löpande trafikleder, vUka därmed kan blislalsbidragsberätligade. Del är min förklaring tUl av vad som kan hainträffat, och jag tycker att den i övrigt rimmar väl med reglerna förstatsbidrag. den 27 aprU 1972 Ang. statsbidrag till trafikled inom tätbebyggt område HerrCLARKSON (m); Av detta senaste förtydligande avstatsrådet förstår jag att han också tycker att denna lättare regleringav en trafikled inte skall hindra att den i framliden får statsbidrag, ochdärmed är jag nöjd. Överläggningen var härmed slutad. den 27 aprU 1972 Om åtgärder mot missbruket av morfinbas § 11 Omåtgärder mot missbmket av morflnbas Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () i kammarens prolokoU för den 13 aprU intagnafråga, nr 167, till herr socialministern, och anförde: har frågat socialministern omnågra särskilda åtgärder vidtagits för alt, i samarbete med danska myndigheter,förhindra alt missbruket av morfinbas ytterligare sprids. Frågan haröverlämnats tUl mig för besvarande. Missbruk av morfinbas har, såvitt myndigheterna kännertUl, förekommit i sedan slutet av och i sedan börjanav , De mängder av ämnet som tuU och polis tagit i beslag är små. Menvid olika vårdinstitutioner i Stockholms-, harunder omhändertagits ett ökat antal offer för morfinmissbmk.Osäkerhet råder om missbrukets omfattning. Det vardagliga narkotikasamarbetet mellan danska ochsvenska myndigheter i är omfattande och fungerar väl.Socialstyrelsen har två socialarbetare stationerade iKöpenhamn, Del dansk-svenska samarbetet lar sikte på att bekämpa narkotikamissbruketi alla dess former, men självfallet anpassas myndigheternas insatser tiUförändringar i missbruksbUden, Uppmärksamheten är i hög gradinriktad på missbruket av morfinbas. Jag skaU be att få tacka statsrådet svaret, vars grundton är positiv. Jag hade dock haft förhoppningar alt i svaret finnauppgifter om nya initiativ på detta område. Dessa förhoppningar delar jag medföräldrar och skolfolk i hela , där närheten tiU ochHelsingör har skapat nya narkotikaproblem som upplevs som mera skrämmande änman tidigare varit van vid, och det vill inle säga litet. Jag syftar då på deltilltagande bruket av morfinbas. Här skall inte initieras en narkotikadebatt. Jag ställdeen direkt fråga lUl socialministern, som statsrådet har besvarat, ochden frågan gällde elt samarbete som går utöver polisens och tuUens, Minuppfattning är att man även på den sociala sidan måste arbeta för etl utvidgatsamarbete. Jag ser nu av statsrådet svar att den verksamhet som bedrivsav de två av anställda socialarbetare som kom tiU Köpenhamnförra sommaren tydUgen avses bU permanent. Jag hade fått uppfattningen att delvar en försöksverksamhet, men jag kan av svaret utläsa att verksamheten skallfortsätta. Jag anser atl det är ytterst viktigt att man också gör nya insatsernär det gäller , har den största procentsatsenungdomsnarkomaner i , och en tredjedel av alla dödsfall pä gmnd avnarkotikamissbruk i ägde rum i , Hundratals ungasvenska narkomaner dras hit, och del är del inle minst viktiga de danskaförsäljarna har funnit vara en lämplig plats för att nå svenskamissbrukare. Frånmorfinbas är stegel det vet statsrådet väl som jag inte Vi måste från svensk sida göra vad vi kan för alt förhindra attmissbruket blir så svårt att ungdomarna är i verklig mening dödsdömda. säger statsrådet att det "vardagliganarkotikasamarbetet meUan danska och svenska myndigheter i äromfattande och fungerar väl". Men enligt uppgifter jag fått finns det inga möjligheter för föräldrar alt få tag på sina barn om de försvinner iHelsingör. Någon registrering av barnen förekommer inte, och det försvårar enuppsökande verksamhet. Som jag sade hade jag hoppats att statsrådet skulle hakunnat ge den upplysningen alt man, inte minst när del gäller ungdomarna,kommer alt intensifiera verksamheten också inom Helsingborg-Helsingörsområdetdär vi haft beklagliga dödsfaU på svensk sida - ett tecken på alt missbrukettrots aUt börjat få avsevärd omfattning i vårt land. den 27 aprU 1972 Om åtgärder mot missbruket av morfinbas har alldeles rält i atl deltainte är tillfället atl starta någon bred debatt om narkotikaproblemet Överhuvud taget. Jag skall bara passa på tillfället alt lämna ell parkompletterande upplysningar. När talar om bekymren iHelsingborg-Helsingörsregionen och om behovet av ett ökat samarbete där villjag nämna att det hölls en konferens i omnarkotikaproblemet mellan representanter för , tullen,polisen i och berörda myndigheter i och , Konferenser avdenna typ är etl led i ett nordiskt samarbete på detta område som vinaturligtvis -mot den bakgrund som själv skisserade - måsleintensifiera. Jag kan också nämna all del danska utrikesdepartementetinbjudit representanter för de andra nordiska länderna till en konferens i är om bl, a, narkotikaproblemet bland nordiska medborgare som vistas iKöpenhamn, Vi har alltså i mycket hög grad våruppmärksamhet inriktad på de speciella problemen i , Vi är, somfru förstår, väl medvetna om att steget från morfin till heorin inteär långt. Dess bättre har vi inte kunnat konstatera något insteg avheorin. Men vi har en myckel skärpt uppmärksamhet på saken. Jag vUl bekänna atlvi känner oss i viss mån oroade. FruSUNDBERG (m): Jag tackar statsrådet för de kompletterandeupplysningarna. Speciellt gladde del mig att man på detta område nu ocksåsamarbetar med ; enligt de upplysningar jag fått har i mycket höggrad arbetat för att intensifiera sin uppsökande verksamhet när del gällerKöpenhamn och , och jag hoppas all det initiativet kan föras över hit. Statsrådet sade med all rätt i svaret all vi inlevel vilken omfattning missbruket har. Min förhoppning är att detta ökade samarbete skall leda tillatt vi får en större klarhet beträffande missbrukets omfatlning och våramöjlig- Nr 68 heter att rädda ungdomarna inteminst dem som ännu inle förfallit till Torsdagenden missbruk - från användning avsådana narkotikapreparat som jag här ----------- ;------- Jag vill med dessa ord än en gångtacka statsrådet. Jag tror att dessa ' kompletterande upplysningar kommer att tillfredsställa många av de ningensforhands- ytteriigt oroliga föräldrarna ochskolfolket i min landsdel, anmälningar till riks dagen av kommande överiäggningen var härmed slutad, propositioner § 12 Ang. statsrådsberedningens förhandsanmälningar tillriksdagen av kommande propositioner Herr statsrådet erhöU ordetför att besvara () i kammarens protokoU för den 14 aprUintagna fråga, nr 169, till herr statsministern, och anförde: har frågat statsministern avvUka orsaker en omfattande, förberedd proposition kan utelämnasfrån statsrådsberedningens förteckning över återstående propositioner somavses bU framlagda under vårsessionen, trots all den kommer att framläggasunder denna vårsession. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. De proposilionsförteckningar som vid skilda tidpunkterlämnas tiU bygger på departementens planering. Uppgifterna i förteckningarnaär preliminära. I fall då det blir nödvändigt att ändra uppgjorda planerunderrättas vederbörande utskott om ändringen. Underrättelse lämnas så snartdet kan ske. Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på denna fråga, som otvivelaktigt sammanhänger med regeringens oförmågaeUer ovilja alt planera sitt arbele så alt får rimUg chans attgranska propositionerna. Skaltepropositionen var det senaste flagrantaexemplet, där det dessutom lUlkom vissa valtaktiska spekulationer. har vi mestadels påtalat att så mångapropositioner läggs så sent under en riksdagssession att arbetsanhopningen bådeför de enskilda riksdagsmännen och för partiernas riksdagskanslier blir så storatt möjligheterna att reagera på propositionerna med motförslag i form avmotioner försvåras och ibland nästan omöjliggörs. Vad jag velat påtala med min fråga är en annan variant avsamma problem: förhandsbesked ges icke om alt en proposition kommer,förfrågningar i vederbörande departement besvaras tvetydigt eller med tystnad. Den omedelbara anledningen tiU min fråga är altpropositionen 84 angående gymnasieskolans kompetensvärde icke anmäldes i statsråds beredningens dagtecknade förteckning över återstående propositioner. , , framlade emellertid utbildningsministern det oaktat proposilionen i konselj, och så 20 småningom hamnade den hosriksdagsmännen. Statsrådet svar på min fråga är mot den bakgrundsom jag angivit och redogjort för enligt mitt förmenande helt undanglidande ochotillfredsställande och förklarar ingenting på elt godtagbart sätt. Vore detinte bättre, , all välja endera av två möjligheter, att medge atthär föreligger slarv det kan man ha förståelse för i enstaka fall eller,vUket vore värre, nonchalans mot riksdagsmännen? Beträffande den proposition som föranlettherr Nord-strandhs fråga, proposilionen om gymnasieskolans kompetensvärde, harjag gjort mig underrättad om att det förhåUer sig så all UtbUdningsministernoffentligen har sagt vid skilda lillfäUen att han hoppas att kunna komma med enproposition lill vårriksdagen om delta. Men del har icke varit möjligt atttidigare precisera tidpunkten. Det har inte varit möjligt att ta upp den iproposilionsförteckningen därför att del in i det sista har rått osäkerhet omhumvida man skuUe hinna med att framlägga propositionen eller inte. Så dendelen av fråga är relativt lätt avklarad. passade på att halvt om halvt dra upp dennästan återkommande debatten om regeringens sätt atl planera sillarbete, propositioner osv. Det har då och då slagits fast altplaneringen enligt oppositionens uppfattning är för usel. Det påtalas ibland iriksdagen, och regeringen lovar bot och bättring. Men jag vill sägaalt detta är inte en riktigt sann historieskrivning. När vi senast hade ensådan här debatt i , fick vi tillfäUe att tala om var ansvaret låg ochvar förklaringarna fanns. Det här är inte bara en fråga om regeringensmöjligheter att planera och sätta in arbetakraft, utan del är också i hög graden fråga om arbetsformer. Jag har inte lovat bot och bättring utanvidare, eftersom sådana löften inte kan infrias enbart genom åtgärder från regeringenssida. Hert NORDSTRANDH (m): Jag skall inle gå vidare in i den meraomfattande diskussion som vi skulle kunna föra här, om det bara vore möjligtmed hänsyn tUl tiden. Jag tycker inte att förklaringen tiU alt den härproposilionen inte aviserades i förteckningen håUer. Jag vill bara konstateradetta. Så myckel vet också jag all man har varit tveksam, huruvida den skullehinna bU färdig. Jag har frågat i departementet och fält mycketdunkla och undanglidande svar. Nog måste man väl ändå i departementet ha vetat alt manskulle framlägga propositionen i konselj , när den lista som upptarkommande propositioner är daterad , . Så in i delsista kan man väl inte ha varit tveksam, om man över huvud laget skuUe kunnalägga fram den. Det kan väl inle vara så, om jag får vara litet ironisk, i var så osäker på attkompetenspropositionen skulle gå igenom i konseljen all man intevågade föra upp den på listan för kommande propositioner av den anledningen? Nej, förklaringen håller inte här. Antingen är det slarveller en form av nonchalans. den 27 aprU 1972 Ang. statsrådsberedningens förhandsanmälningar till riksdagenav kommande propositioner Ang. skolelevers rätt att under raster deltaga isolidaritetsyttringar Jag beklagar, , men det ärinte någon form av slarv, ulan det rådde in i det sista oklarhet, om det skullebli möjligt att lägga fram denna proposition . Den vanliga anklagelsen som riktas emot oss i sådana härsammanhang är att vi är alltför optimistiska, lar med för många propositioneroch sätter ut tider som inte håller, så att propositionerna får komma senare istället. Det här angreppet är på del viset litet originellt. Denna gånganklagar man oss för överdriven försiktighet, men jag kan inle se att denförsiktigheten kan ha vållat någon olägenhet för riksdagsarbelet. Herr talmannen anmälde att herrNordstrandh anhållit alt till protokollet få antecknat att han inte ägde rälttill ytterligare anförande i denna debatt. Överläggningen var härmed slutad. § 13 Ang. skolelevers rätt att under raster deltaga isolidaritetsyttringar Herr utbildningsministern ordet för atl besvara i (vpk) i kammarensprotokoll för intagna fräga, nr 178, och anförde; i har frågat mig hurjag ser på skolelevers rätt att under raster delta i solidaritetsyttringarexempelvis genom namninsamlingar för . Elevaktiviteter av det slag somherr synes åsyfta bör i aUmänhet kunna accepteras inom skolans områdepå raster. Liksom pä varje annan arbetsplats måste man dock rätta sig efter delokala ordningsregler som finns. Inom skolan meddelar skolstyrelsen och rektorbestämmelser härom. I ärende om allmänna föreskrifter om ordningen vidskolenheterna bör enligt skolstadgan personal och elever ges tUlfälle atl yttrasig. HerrBERNDTSON i (vpk): Jag ber all få lacka UtbUdningsministern försvaret på min fråga. Frågan om skolelevers rätt atl under raster delta isolidaritetsyttringar har en principiell betydelse. På ett glädjande sätt harnämligen skolungdomen aktivt engagerat sig i solidaritelsarbetet för Indokinasfolk, som kämpar för sin nationella självständighet mot USÄ:sbarbariska krig. Inte minst den senaste tidens tilltagande bombningar haraktualiserat kravet "ut ur ". Skolan är del naturUgaarbetsfältet för de ungdomar som aktivt engagerat sig i soUdaritets-arbetet. Min fråga tiU utbildningsministern hade också en aktuellanknytning, enär man i en skola i tolkade bestämmelserna så, altnamninsamling för inte skulle vara tillåten på rasterna utan endast vidett eventuellt möte efter skoldagens slut. betona atlsedan jag ställde frågan har skoldirektionen i undanröjt hindren fördenna verksamhet i skolan. Oklarhet kan dock råda på andra håll, och därför menar jagall det är angeläget atl i lämplig form klargör attaktiviteter av detta slag är tUlåtna givetvis på sätt som inle stör pågåendelektion. Det kanske bör uttryckas ännu klarare än vad utbildningsministern görnär han säger all det "bör i aUmänhet kunna accepteras". Eleven somnekas att aktivt verka i vår tids mest angelägna solidaritetsfråga måste väländå uppleva elt sådant beslut som stridande mot vad som står i Lgr 69; "Den enskilda människan är medlem av skildagemenskapskretsar. Dessutom är hon samhällsmedlem såväl i den nationella som iden internationella gemenskapen. För att hon skall kunna finna sig till rätta itUlvaron måste hon få öva sig atl leva och verka igemenskap med andra och förbereda sin roll som aktiv medborgare i morgondagenssamhälle, som betydligt mer än del nuvarande kommer att kräva samverkan ochsolidaritet mellan människorna." Jag är naturligtvis tUlfredsställd med atl del hinder somomedelbart föranledde frågan snabbt undanröjdes av skolmyndigheterna i ,men jag har en följdfråga med anledning av utbildningsministerns svar: På vUketsätt kan klargöras för skolorna atl verksamhet av här anfört slagä>tillåtet. Ang. skolelevers rätt att under raster deltaga isolidaritetsyttringar Den principiella uppfattningen har jag givituttryck för i mitt svar tiU i , och den finns därmedfastslagen i protokoll. Men jag har också varit tvungen att peka påatt vi kan inle här i - är säkerligen ense med mig omdella bedöma varje lokal skola. Det kan finnas specieUa problem som man måslela hänsyn till, praktiska omständigheter som måsle föras in i bilden när manskall fatta det konkreta beslutet. Därför har den lokala skolstyrelsen atl göradenna bedömning. Exakt så skedde också i . Jag kan inle komma längre än attsom min principiella uppfattning uttala att skolan bör uppmuntra engagemang avdet här slaget. Men självfallet måste vi sedan som sade se lillall inte aktiviteterna på något obehörigt sätt stör den allmänna ordningen iskolan. HerrBERNDTSON i (vpk): Jag är tiUfredsstäUd med betoningen av bör uppmuntra verksamhet av det här slaget, därför alt jag tror -fortfarande med anknytning lill Lgr 69, där man talar om elevernas utveckUngtill samhällsmedlemmar - alt det är viktigt att man också får kunskaper omsamhället som innefattar kritisk inställning till företeelser som Vietnamkrigetoch all det är positivt att eleverna engagerar sig i solidariteten medöverfallna folk. Jag tror också att en otvetydig deklaration frän landels UtbUdningsministerom att soUdaritelsarbete för får bedrivas på rasterna i skolan ärav värde för de lokala skolledningarnas bedömning av sådana saker. Det kanskeinte skadar atl ell sådant besked på lämpligt sätt går fram lill alla skolor,eftersom man därigenom undviker konflikter av det slag som tillfäUigt uppstod iStockholm Atl inskränkningar av poUtisk verksamhet i skolorna är ettreellt problem, tror jag också framgår av att i justitieombudsmännensberättelse 1972 några ärenden redovisas, där skoUedningar ingripit mot olikaformer av politisk verksamhet i skolorna. En välvUlig tolkning av sådanahändelser är väl alt de härledes från vissa oklarheter i fråga om gällandebestämmelser. 1 så faU måsle slutsatsen bli att all möjlig klarhet därvidlagmåste skapas, och del har också varit syftet med min fråga. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Ang. affärernas öppethållande