prot · FV0989 · 1972-12-31 00:00:00 — En lågprislinjeskulle bl. a. innebära atl de lägre inkomsttagarna kunde kraftigtförbättra sin livsmedelsstandard, och det förefaller vara i hög grad nödvändigti många familjer som övergår till allt sämre kvalitet på livsmedlenallteftersom priserna går i höjden. i Skegrie uttryckte en oro för nivån påsjälvförsörjningsgraden. Det har ju inte saknats antydningar om att den kundesänkas från . Jag vill därför säga att frågan omsjälvförsörjningsgraden innefattar flera komplicerade problem. Sänker mansjälvförsörjningsgraden innebär det att ytterligare stora delar av den brukadeåkerarealen måste läggas ner och att jordbruksbygder, som är levande, dömstill avfolkning och undergång. Ett par av dessa problem har berörts av tidigare talare:beredskapsskäl samt landskapet och miljön och dithörande frågor. Men till dettakommer också en tredje mycket viktig fråga, nämligen sysselsättningsfrågan.Ätt lägga ned ytterligare 10 000 eller 20 000 jordbruk för att sänkasjälvförsörjningsgraden innebär ju att man ställer en stor del nuproduktiva människor utan sysselsättning. Och de senaste årens erfarenheter påsysselsättningsfronten har just inte gjort att de som har ordnadearbetsförhållanden vill kastas ut i ovisshet och i många fall till en tillvarosom sannerligen inte blir alltför produktiv under nuvarande förhållanden. Jag skall inte uppehålla mig längre vid detta. Jag blevoroad när jag hörde komma in och yra om EEC-förhållanden och sådant,men jag hoppas alt det var en parentes som inte syftar längre. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. HerrHANSSON i Skegrie (c) kort genmäle: sade att maten är dyr. Jag villdå bara upplysa om att i procent av hushållens utgifter är maten billigare häri än i alla andra länder i . 1 alla övriga länder får man ge merför maten i förhållande till hushållens totala utgifter. Matkostnadernas andelär här i . Det är bara och som har lägre siffror -. I tar maten, enligt uppgifter i ennyutkommen bok, 50 å av inkomsten. Vid den jämförelsen kan man nog inte säga att maten är dyri . Det beror på vad man jämför med. (vpk) kort genmäle: Jag vill inte gå in i detalj på detta, för dethar jag inte material till, men väldigt mycket beror ju på vad som bestämmerprisförhållandena. i Skegrie deltog i den resa somjordbruksutskottet företog till och vet attvissa varor där är oändligt mycket billigare än här, medan andra är mycket dyrai förhållande till priserna här i . Hyra och skatter tar exempelvisnästan ingenting av människornas budget i . Det är därför mycketsvårt att göra sådana jämförelser. Men vad vanliga människor fäster sig vid är ju inte omlivsmedlen tar så eller så många procent mindre eller mer av utan hur mycket som går till mat av de pengar som man skulle behövaha för andra ändamål. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. HerrPERSSON i (s): i Skegrie började sitt anförandemed en redogörelse för innehållet i utskottets betänkande, och det behöveralltså inte jag göra . Jag kan nöja mig med att hänvisa till utskottetsbetänkande och till propositionen 79. Sedan tog upp en jordbrukspolitisk debatt häri kammaren, och det var litet förvånande. Det förvånade också ,som dock snabbt kom in på ett annat område och sade att allting beror påregeringens skattepolitik. har ju där ett utarbetat förslag, ochdet kanske vore lämpligt att och diskuterade medvarandra om det till nästa gång vi skall behandla dessa frågor; då kan vimåhända ena oss om att anta skatteförslag, och då skulle vi halöst hela detta problemkomplex. För dem som tillhörde jordbruksutredning och varmed i när vi fattade jordbruksbeslut, som alltjämt gäller,måste det ha varit tillfredsställande att höra de tre borgerliga representanternai dag med näbbar och klor försvara det beslutet och säga atl det får inteändras. Vi kommer väl alla ihåg hur våra ladugårdar då såg ut och hur detfrågades: "Kan du tänka dig denna bygd utan jordbruk?" Och attdet då såg ut som det gjorde tillskrev man jordbruksbeslut. ärman beredd att säga: Nej, det skall inte ändras någonting. Det beslutet vill viinte rubba på. De tre frågor som bildade grundprincipen i 1967 årsjordbruksbeslut var följande: Produklionsmålsättningen.Riksdagen beslutade att vi skulle eftersträva en produktionsvolym sommotsvarade av de näringskalorier vi behövde här i landet. Vi skulle föraen rationaliseringspolitik som skapade bärkraftiga jordbruk och gav sinabrukare inkomster som var likvärdiga med andra gruppers i samhället. Vi skulle setill att konsumenterna fick så billiga livsmedel som möjligt. Och för att uppnå detta gick vi in för det prissystem somvi nu har men som inte behöver höra till grundprinciperna. Det beror alldelespå hur vi utformar systemet. Grundprinciperna kan man självfallet uppfylla medsåväl en mellanprislinje som med en lågprislinje. i Skegrie blev också smått upprörd, när hanförsökte förklara att agerande i denna fråga under vårriksdageninte hade medverkat till den uppkomna irritationen. Han polemiserade också motett par socialdemokratiska tidningar, som emellertid inte är representerade häroch alltså inte kan försvara sig. Vidare var det visst ett par statsråd somhade lappat huvudet och gjort några uttalanden, men också de har ju i så fallsvårt att försvara sig. Men, , jag skulle kunna ta framsocialdemokratiska tidningar, bl. a. från mitt eget län, som i artikelserier såatl säga försökt förklara jordbrukspolitiken och redovisa hur kostnadernafördelar sig på jordbruket, på distributionsledet osv. Jag tror att herrHansson också skulle kunna finna borgerliga tidningar som står honom nära, därman haft samma uppfattning som t. ex.Aftonbladet i dessa frågor. Men jag skall inte nu ta upp hela den frågan -diskussionen om den kan vi föra . Ni är, , htet medskyldiga tUl att diskussionenom lågprislinjen kommit upp. När ni ville ta bort verkningarna av denprishöjning på mjölk med som trädde i kraft förutsatte niatt pengarna tydligen skulle tas av budgetmedel. säger nu att detväl inte är något fel att använda budgetmedel. Nej, det är det inte, om medlenbara finns. Men ni har inte visat varifrån vi skall ta pengarna, och de finnsinte tillgängliga. I motionen 1244, som bl. a. undertecknat,talar ni om just livsmedelspriserna. Ni säger där: "Mycket talar för attvi framöver också måste allvarligt överväga anlitandet av partiell lågprislinjepå vissa produkter." Vilka produkter då? Jo, dem har ni räknat upp: mjölk,bröd, kött, smör, fisk. Det är tunga produkter i en familjebudget. De skullealltså bli föremål för en partiell lågprislinje. Vidare säger ni: "Möjligheternatill motsvarande åtgärder även i förädlings- och distributionsledet kanlämpligen göras till föremål för prövning. Det torde därför vara önskvärt attdetta perspektiv göres till föremål för övervägande genom samrådmellan de parter som svarar för prisuppgörelserna på jordbrukets område." Utskottet har sagt att vi inte vill ta ställning till justdessa frågor. De får avgöras av dem som skall skriva direktiven förutredningen. Men om jag personligen får avge en deklaration, vill jag hänvisatill vad jordbruksministern sagt, nämligen att man inte skall gå och drömma omnågon genväg till låga livsmedelspriser. Jag vill gärna instämma i detuttalandet, och det gäller alldeles oavsett vilket prissystem man väljer; detkommer inte att rubba de grundläggande principerna. Tanken på att eliminera verkningarna av den prishöjningmed som trädde i kraft släppte ni. Del skulle ha kostat125 enligt förslag. nerver höll inte viddet tillfället, och deras förslag skulle ha koslat . Men nikom sedan tillbaka och föreslog i en motion att vi skall ta bort denprisstegring som sker och till det använda av budgetmedel.Till finansieringsfrågan skulle ni återkomma när kom-pletleringspropositionenframlagts. Det är klart att man är intresserad av att få veta vad ni då har attföreslå för att få fram dessa . Något förslag har ni intekommit med. Ni avstyrker det skattepakel som regeringen lagt fram och som viskall behandla , och ni tillstyrker skatten på öl, tobak, vin osv.Men ert motiv för det är för det första socialt och för det andra atl ni vill gebarnfamiljerna den höjning av barnbidragen som föreslagits. Såvitt jag harkunnat bedöma av de av era motioner som remitterats till skatteutskottet har nialltså fortfarande inte anvisat varifrån de skall tas. Nisäger att skatleutredningen får diskutera hur man lämpligen skall minskamervärdeskatten på livsmedel. Vi hade ingen diskussion på den här punkten iutskottet - jag vet inte om det berodde pä att och centerpartietsrepresentanter var medvetna om atl förslaget inte skulle gå igenom här ikammaren - men framlägger man ett förslag som kostar , skallman också ha ett finansieringsförslag. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. Låt mig ta upp en annan fråga som i Skegrieberörde. Han sade att det finns vissa saker i jordbrukspolitiken som behöverutredas; bl. a. har inte inkomstmålsättningen kunnat uppnås. 1 reservationenstår det - jag tar upp denna fråga så att i Skegrie kan konstateraatt jag har de riktiga uppgifterna - följande: "Företagen utredning visart. ex. att ett 40 hektars jordbmk inom " -alltså på den bästajorden "endast ger brukaren en timlön av . och att ett 75 hektarsjordbruk med samma goda produktionsbetingelser endast ger . Dessa uppgifter har hämtat urlantbruksstyrelsens meddelanden serie A nr 10. Inom varje lantbruksnämnd finns en grupp som arbetar medplaneringsfrågor. Den grupp, som har arbetat i , säger att vissaberäkningar har gjorts beträffande olika företag inom slättbygdoch skogs- och mellanbygd. Det är alltså vissa "beräkningar" och intenågon utredning. Dessa beräkningar har utförts på så sätt att man genomlantbruksregistret tagit ut var tionde jordbruksfastighet, fördelade påslättbygden och skogsbygden. Därefter har man gått efter vissa mallar. Man hartagit genomsnittstaxeringsvärdena i -17 000 per ha på slättbygdenoch per ha i skogsbygden och på detta har man lagt föratt komma upp i marknadsvärdet - och lagt 5 procents ränta på markkapitalet, 6procent på maskiner och redskap och på rörelsekapitalet. Vid upprättandet av lönsamhetskalkylerna har man utgåttifrån de normskördevärden som används t. ex. vid uppskattning av skördeskador.Om jag inte minns alldeles fel har vi livliga diskussioner här då vi bl. Det heter då att dessa skördevärden är alldeles förlåga. Men dessa siffror har man använt här, t. ex. vete 48 deciton per hektar,alltså 24 deciton per tunnland. Man har kommit fram till att under dessaförutsättningar blir timlönen den nämnda. Men borde ha läst vidare. Del konstaterasnämligen därefter att timlönen inte är intressant i och för sig, utan det ärden totala famUjeinkomsten som är av intresse; det beror ju på hur många timmarman lägger ner på jordbruket. Den totala familjeinkomsten på40-hektarsjordbruket är - då har avdrag och avskrivningar gjortsoch räntor betalats. När skatt och amorteringar är betalade har man på40-hektarsjordbruket kvar; för 75-hektarsjord-bruket ärmotsvarande siffra . Jag vill inte påstå att det är några höga inkomster, mende bör ändå nämnas i sammanhanget för att skapa någon balans; man har ändåkommit en ganska bra bit på väg. Jag kan tala om för , att såvittjag har mig bekant kommer snart resultatet av en undersökning som visar pådessa inkomstförhållanden. Jag har, fru talman, velat säga detta till har tidigare gjort honom uppmärksam på dessa förhållanden, och jag förmodaratt han kommer att ta upp frågan. Jag skulle ha kunnat sluta med detta, men jag vill ta uppnågot av vad sade. var mycket hovsam i sitt anförande.Vi har ju diskuterat vilken produktionsvolym som vi skall ha, och vi får inte Jag tycker inte det finns anledning att diskutera den frågan . Utöveralla uppräknade skäl finns ytterligare ett, nämligen den beredskap som vi måsteha i händelse av krig. Då tvingas vi att införa ett ransoneringssystem, och vimåste ifrågasätta hur långt vi kan gå ner för att inte äventyra det systemetsfunktionsduglighet. har i ett särskilt yttrande sagt attutskottets skrivning är något suddig här och var. Han tycker att litet klarhetborde finnas på vissa punkter. Han rekommenderar att vi skall skaffa oss enhandbok, som har utgivits av en engelsk prosaförfattare. Fritt översatt tillsvenska - får väl rätta mig om jag har fel - är bokens titel Det ärnågon som skriver över din skuldra. Klart uttalat borde det ha stått: Det ärjordbruksministern som skriver över den socialdemokratiska gruppens skuldra iutskottet. Nej, , så är det inte. Vi står självaförskrivningen, och vi tycker nog att vi har uttalat oss ganska klart när detgäller utredningsdirektiven. Vi har sagt att det må ankomma på den som skriverdirektiven att säga vad som skall utredas. Men om vi till äventyrs skullebehöva denna bok vi får väl tala med utskottets ordförande om det skullejag för min del nog se att inte blir pedagog eller lärare vid denkursen. Han har dessutom gjort en okuläruppskattning av den socialdemokratiskagruppens tillstånd. Efter en okulär diagnos förklarar han att vi har mottagitvissa saker med vemod och klagan. Utan några medicinska indikationer kan jagförsäkra att den socialdemokratiska gruppen är friskoch kry. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. Jag ber dessutom om ursäkt om jag har överskridit tiden. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. HerrKRÖNMARK (m) kort genmäle: i var tydligenirriterad över att jag hade gjort frågan om konsumtionspriserna till enskattefråga. Han menade att det var lätt, därför att moderata samlingspartietredan hade ett klart förslag. Det är alldeles riktigt, , att vi harhaft en arbetsgrupp som lagt fram förslag till en principiell lösning av dettaproblem. har uppfattat det alldeles rätt. För att klara av detta,måste man åstadkomma en skattesänkning för de enskilda människorna, så att defår mera pengar över till att köpa både mjölk och andra livsmedel. är förvånad över alt vi från oppositionenstår upp och försvarar vissa delar av beslut. Men vi var ju den gångeninte oense om allting, utan vissa grundläggande principer omfattades av alla.Vad vi här försvarar är bl. a. vår tidigare linje i fråga om självförsörjningsgraden.Vi har sagt att vi absolut inte kan tänka oss att gå men gärnaöver, medan exempelvis och hans parti från början har bundit sigför att skall vara en övre gräns. Frågan är alltså om 80 procentskall vara en tröskel eller ett tak. Där hävdar vi och försvarar våruppfattning. Inkomstlikställigheten är sådant som vi inte tummar på. hävdar att utformningen av prissystemetegentligen inte har något att göra med grundprinciperna i avtalet, men så ärdet inte. 3* protokoll 1972. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Dettainnebär att jordbruket inom övre och nedre prisgränser skall kunna utnyttjamarknadsutrymmet för att ta ut så höga priser som möjligt. Får vi enlågprislinje, är det principiellt någonting helt annat. Då skall vi i dennakammare genom politiska beslut fastställa priset på varorna. Då har manverkligen slagit undan grunden för den jordbrukspolitik som vi för. () kort genmäle: De affischer som min vän iSkänninge talade om kom inte upp på ladugårdsväggarna med anledning av 1967 årsbeslut om den framtida jordbrukspolitiken, utan de kom ett bra tag tidigare medanledning av en skrift i jordbruksfrågan från det socialdemokratiska partiet.Sedan kom propositionen , som var modifierad i jämförelse med vad somåterfanns i den skriften. Vi var överens om en hel del grundläggande principer,och det är de principerna vi fortfarande vUl ha kvar. Jag skulle knappast troatt i heller vill ta bort de principerna. Vidare är det en liten detalj - ingalunda så liten, kanske som jag vill ta upp här. i sade att budgetmedlen förde 200 miljonerna som vi och vUl använda för att sänka mjölkpriset intefinns. Jag vill erinra om att beträffande finansieringen av det erforderligabeloppet står det i vår motion att det synes lämpligt att återkomma tUl detta isamband med behandlingen av kompletteringspropositionen. Jag är övertygad omatt mina partivänner, när vi behandlar kompletteringspropostionen,där har förslag som även väl täcker denna utgiftspost. HerrHANSSON i Skegrie (c) kort genmäle: Vi har täckning för de pengar vi begär genomden tidigareläggning av punktskatterna som vi har krävt i motionen. Det är riktigt att vi i vissa delar håller på principernaför jordbruksbeslutet. Då det gäller inkomstmålsättningen var principen atljordbrukarna skulle ha samma inkomster och samma levnadsstandard som andragrupper samt att vi skulle ha företagsekonomisk lönsamhet vid rationellajordbruk, men vi har inte detta . Vi skulle när det gällerrationaliseringsmålsättningen successivt bygga upp rationella familjejordbruk.Det sker inte vid tillämpningen av denna grundprincip. Vi håller alltsåpå grundprinciperna, men vi godkänner inte tillämpningen -det är mot den viriktar kritiken; inte mot själva principen. Vi får nog säga, i , att vi icentern aldrig har begärt någon generell lågprislinje. Vi har talat om enpartiell lågprislinje. Detta är detsamma som en mellanprislinje och detsammasom en modifierad högprislinje; det är tre olika namn på samma sak, och man kananvända vilket av dem man vill. Sedan säger att jag har dragit upp en storjordbrukspolitisk debatt. Egentligen har jag bara - om det skall kallas för debatt - vänt mig mot den reaktion som kom från regeringshåll ochregeringspartiet på de krav som vi i framställde när det gällde att tillförapengar för mjölksubvention åt konsumenterna. har ju,som jag sade, tillämpat samma princip , men när vi frånvårt håll kommer med ett sådant förslag kaUar jordbruksministern det fördubbelspel, statsministern kallar det för plotteri och försvarsministern jagvet inte om han nu lyssnar på debatten sade att iSkegrie begärde mer för mjölken 1967. Det har jag aldrig begärt, och jagförstår inte hur man kan komma med ett sådant påstående. Detta sägs emellertidoffentligt, och det skrivs i tidningar om det. Det skulle vara intressant om vihär kunde få klarhet i när jag sade detta och när jag begärde detta. - Det kanman nog inte heller kalla för någon storpolitisk jordbruksdebatt, utan det ärbara fråga om att rätta till vad regeringen har sagt. Där har man enligt minmening tagit i för hårt - om det nu var för pengarnas skull eller om det var avnågon annan orsak låter jag.vara osagt, men det kan ju hända att del var någotannat motiv. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle: Man blir så fascinerad av iSkänninge i talarstolen, att man inte alllid kan uppfatta vad han säger, ävenom det är utomordentligt väl formulerat. Vad jag emellertid tror mig kunnakassera in är alt det blir en utredning om lågprislinjen, vilket är det viktigaste. Låt oss sedan gå till själva språkfrågan. Sekreterarna iutskottet är fenomenala; de lägger ihop yttranden av 15 ledamöter under enböljande debatt, som kanske varar en eller . Sedan delar desumman med 15 och får fram en skrift, som till sin substans och bokstav kanaccepteras av alla. Jag tror inte att det finns många personer i detta land medden fantastiska språkförmågan. i tog upp mitt särskilda yttrandepå s. 32 i utskottets betänkande. Det gäller klarheten - inte den klarhet somsekreterarna åstadkommer, utan den brist på klarhet, som finns i det särskildastycke där det talas om utredningen om lågprislinjen. i Skänningehar missuppfattat vad jag skriver där. Det är inte fråga om någon som skriveröver axeln utan om någon som läser över axeln. 1 den , som jag syftar pä, menar författarna av denna handbok, att manalllid skall tänka sig att man har en läsare över axeln, som skärskådar vad manskriver. Det var detta jag syftade på, inte att jordbruksministern skulle ståöver axeln på i , eller andra medlemmarav den socialdemokratiska gruppen och skriva någonting. Jag tror att de skriversjälva. Men de har utan tvekan skrivit på ett sätt som kan läsas som "åena sidan" och "å andra sidan" och "icke desto mindre"och som blir ganska obegripligt - men som jag med hjälp av dennapraktiska engelska handbok har tolkat till klarhet. i (s) kort genmäle: Jag skall inte gå upp i talarstolen utan ståkvar i bänken, om del kan lugna något. Jag medger gärna att min engelska inte är helttillfredsställande, utan att det är möjligt att handbokens titel skall översättastill "Läsaren över din axel". Jag föreslog för övrigt att man skulleta den där kursen. Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. bara literädd för att skulle bli ledare för den, vilket gjorde mig orolig. säger : "Inte har jag menat attjordbruksministern skriver över er axel." Men skriver i sittsärskilda yttrande att det är statssekreteraren som "talar i sin ministersnamn, ministern i regeringens namn och regeringen i kungens namn". sade: Ni skall få se att närkompletteringspropositionen behandlas har vi täckning för detta. Det skall bliintressant att se. i Skegrie sade: Vi har täckning för vartendaöre som vi föreslagit, eftersom vi föreslagit en tidigareläggning av momsen.Jag kan läsa in ordagrant vad som står i motionen: "Tidpunkten för dessaskattehöjningar - - finner vi dock mindre väl vald. Detfinns anledning att befara en koncentration av inköpen före jul- ochnyårshelgerna, vilket inte minst från nykterhetspolitisk synpunkt voreolyckligt. En tidigareläggning av höjningarna bör därför övervägas i sambandmed utskottsbehandlingen av förslagen." Det får då ankomma på utskottet att bedöma när folk skallvara fulla . sade att den tidpunkten var fastställd imotionen. Men del finns alltså ingenting. Lät mig sedan gå över till frågan om produktionsvolymen,som tydligen kommit att spela en viss roll, i varje fall för . Deborgerliga reservanterna till utredningen säger, att de kan dela detresonemang som utredningsmajoriteten för om att man skall få ensjälvförsörjningsgrad om . Det var inte jag som sade att iSkegrie tog upp det stora jordbrukspolitiska talet - det var , ochdet var honom jag citerade. (vpk) kort genmäle: Jag vill påpeka att detförsta som i nämnde som kommentar till mitt anförandesyftade inte på svenska utan engelska förhållanden. Dessa författare i engelskprosakonst nämner ett särfall när språket inte blir klart, nämligen då en statssekreteraretalar i sin ministers namn, ministern i regeringens namn och regeringen ikungens namn. Så säger de: "Denna ceremoniella praxis resulterar i ettextremt suddigt språk." Jag menar att det kan uppstå andra särfall som närexempelvis en partigrupp i ett jordbruksutskott vilket som helst talar i sinjordbruksministers namn vilken som helst. Jag syftar alltså på allmännaförhållanden - vilket jordbruksutskott i världen som helst och vilkenjordbruksminister som helst. i behöver därför intenödvändigtvis uppfatta det som en anspelning på svenska förhållanden ochanspelning på förhållandena i i . HerrHANSSON i Skegrie (c) kort genmäle: Av innehållet i vår motion fäster sigherr i endast vid att man bör köpa sprit på Systembolaget litet tidigareän annars till jul. Men det är inte det frågan gäller ulan i stället vadförslaget i vår motion ger i pengar, i . Räkna på det istället! Jag begärde närmast ordet därför att jag i min förrareplik inte hann bemöta i nedvärdering av den utredningsom lantbruksnämnd har gjort. Man säger själv att det är enverklig utredning och man anför bl. a.: "avsikt meddenna utredning har bl. a. varit att få till stånd en samlad redogörelse överVånets jordbruk och effektiviseringsvägarna i näringen." Man säger vidare:"vill närmast betrakta denna utredning som en första deli en fortlöpande verksamhet med syfte att följa upp förändringarna i länetslantbruk och skapa underlag för planmässiga åtgärder med syfte att främja dennai vårt län så betydelsefulla näringsgren." Det är alltså fråga om enutredning i verklig mening. Man har här gjort samma beräkningar som görs närlån beviljas till rationaliseringsändamål. Jag tycker det är märkligt att herrPersson i vill underkänna den metodiken att beräkna underlaget förlönsamheten.