prot · FV09117 · 1972-12-31 00:00:00 — Val av ledamot i §1 Val av ledamot i inrikesutskottet () erhöll på begäran ordet och yttrade:Herr talman! Det på föredragningslistan uppförda valet är föranlett av att herrRimås avlidit. För valet har valberedningen enhälligt godkänt en gemensam listaav det utseende som framgår av en i kammaren utdelad promemoria. I egenskap avordförande i valberedningen ber jag att få framlägga denna lista. Sedan härefteravlämnat ifrågavarande lista företogs val av en ledamot i inrikesutskottet. Den för nämnda val framlagda listan med partibeteckningen"Den gemensamma Ustan" upplästes av herr talmannen och godkändes avkammaren, varvid befanns att nedanstående person utsetts att vara ledamot i inrikesutskottet i (fp) § 2 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. § 3 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 130 enligt följande: Bilaga 1 Justitiedepartementettill justitieutskottet Bilaga 2 Försvarsdepartementet till försvarsutskottet Bilaga 3 till socialutskottet Bilaga 4 till trafikutskottet Bilaga 5 FinansdepartementetDriftbudgeten Kapitalbudgeten Statensallmänna fastighetsfond och Fonden för förlag till statsverket tillfinansutskottet Fonden för statens aktier till näringsutskottet Bilaga 6 Driftbudgeten Litt. B och I Kapitalbudgeten StatensaUmänna fastighetsfond Byggnadsarbetenför vissa kulturändamål till kulturutskottet Driftbudgeten Litt. D och E 37 Bilaga 10 Bilaga 11 Vid föredragning av motionen nr 1760 Bilaga 7 av herrHermansson Bilaga 8 m. fl. av importstörningar förchilensk koppar Denenskildes rättsskydd inom förvaltningen Byggnadsarbetenvid universiteten m. m. till utbildningsutskottet Statensallmänna fastighetsfond till finansutskottet, nr 135 till utrikesutskottet, nr 140 till näringsutskottet samt nr 142 tiUskatteutskottet. § 4 Vid föredragning av motionen nr 1760 av herrHermansson m. fl. med anledning av importstömingar för chilensk koppar Hert TALMANNEN yttrade: Motionen nr 1760 av m. fl. har väckts medstöd av bestämmelsen i 55 § rUcsdagsordningen om motioner i frågor somomedelbart föranleds av någon under inträffad händelse. Jag finneremellertid inte den av motionärerna åberopade händelsen vara av sådan art attden kan utgöra grund för motionsrätt enligt ifrågavarande stadgande. Jag ansermig därför förhindrad att framställa proposition på yrkande om remiss tillutskott av motionen nr 1760 av m. fl. Kammaren godkände herr talmannensvägran att framställa proposition på remiss till utskott av ifrågavarandemotion. § 5 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1761-1767 tiU civUutskottet, nr 1768 tiU skatteutskottet och nr1769-1771 tiU näringsutskottet. § 6Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningarna nr 218 och 219. § 7 Denenskildes rättsskydd inom förvaltningen Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 39 i anledning av motion om den enskildes rättsskydd inomförvaltningen. Den enskildes rättsskydd inom förvaltningenmåste inta en central plats inom rättspohtiken. Frågan får också ökad betydelseoch Anledningen härtiU är bl. a. den offentliga förvaltningsapparatenskraftiga och ständigt pågående expansion. Äv betydelse är också arten ochomfattningen av förvaltningens uppgifter. Samhällsutvecklingen har under de senaste decenniernastarkt förändrat rättssituationen för den enskilde. Aktiv samhällsomdaning ochplanering av produktion, som skaU trygga den enskUdes välfärd politiskt sett,har inverkat i delta sammanhang. I denna verksamhet ingår omfattanderegleringar som på ett alltmer inträngande sätt berör förhållandet mellan detallmänna och de enskilda medborgarna. Detta är frågor som i hela sin vidd måsteanalyseras och föranleda aktiva och som vi ser det - snara åtgärder. Fråncenterpartiet har vi därför under en följd av år i motioner framfört kravet påen parlamentarisk utredning och åtgärder för att stärka den enskUdes rättsskyddinom förvaltningen. Så har också skett . Utskottet har i sitt betänkandehänvisat till beslutade reformer och till vad som är att förvänta på dettaområde. Vi är väl medvetna om vad som är på gång, men vi menar attreformverksamheten självfallet måste fortsätta. Jag skall inte lämna någonredovisning eller göra någon bedömning av beslutade reformer. Klart äremellertid att reformer hade sin tyngdpunkt iorganisationsförändringar. Jag vill understryka att den beslutaderättshjälpsreformen är en mycket viktig hörnsten i den enskildes rättsskydd. Skadeståndslagenär vidare början tiU en reform, som innebär att samhället tar det ytterstaekonomiska ansvaret för skador genom myndighetsutövning. Utskottet hänvisar också till ämbetsansvarskommitténsbetänkande liksom till grundlagberedningens förslag på hithörande områden. Jagskall inte heller här göra något försök att utvärdera vad som kan bliresultatet av dessa utredningars förslag. Utskottet anför att man först när dehär redovisade reformerna varit i kraft och erforderlig överblick kunnaternås över deras effekt kan ha anledning att överväga behovet av en utredningenligt vad som föresläs i motionen. I det särskilda yttrande som är fogat vidutskottets betänkande har vi från markerat att vi i denna del anläggerden synpunkten, att en övergripande utredning pä området i fråga börkomma till stånd, även om vi inte vidhåller kravet på att beslutet skallträffas . Jag vill markera två saker som bör beaktas i dettasammanhang. För det första vill jag framhålla att vi behöver en övergripandeutredning. Att en sådan utredning tar tid visar ju vad som harförekommit på detta område. För det andra vill jag också understryka detnödvändiga i att en sådan utredning är parlamentariskt sammansatt. Med det anförda har jag velat klargöra att vikommer igen i denna för de enskilda människorna mycket betydelsefulla fråga. Den enskildes rättsskydd inom förvaltningen HerrJOHANSSON i (s); Vi är alla intresserade av den enskildesrättsskydd. Detta gäller även inom den offentliga förvaltningen. Vi harbeslutat eller kommer att besluta reformer som i hög grad ökar den enskildesrättssäkerhet. har redan pekat på några av dessa reformer. I dettaläge ter det sig helt felaktigt att sätta i gång en stor ny övergripande Redovisningen av statliga byggnadsobjekt Detta är inte denriktiga tidpunkten härför. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. § 8 Föredrogs betänkande nr 40i anledning av motion angående visstidspensionen för riksdagsledamot, m. m. Utskottets hemställan biföUs. § 9Redovisningen av statliga byggnadsobjekt Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 3 1 i anledning av motion (1971:1630) rörande redovisningen avstatliga byggnadsobjekt, väckt i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971;145. i (c): 1 detta betänkande behandlas 1972 årsriksdags äldsta motion. Den såg nämligen dagens ljus 1971. Den avlämnades medanledning av Kungl. Maj;ts proposition angående tilläggsstaten . Motionenvänder sig inte mot något av kostnadsförslagen för de olikainvesteringsprojekten som sådana, ej heller dessas storlek. Den vänder sigdäremot mot sättet och principen för hur dessa förslag har presenteratsriksdagen. har uppskjutit behandlingen av dennamotion tvä gånger. Jag beklagar att vi motionärer har förorsakat utskottetdetta besvär. har utskottet också besökt , varvid ävenvi motionärer var inbjudna. Tyvärr var några av oss förhindrade den dagen, menjag tror säkert att besöket var givande. Låt mig då vid den behandling som sker avmotionen endast helt stillsamt konstatera att det system som tillämpats itilläggspropositionen egentligen inte haft formellt stöd i någon författning.Det kan visserligen vara praktiskt användbart för en regering som vill sätta igång mer eller mindre stora projekt det vill jag på intet sätt bestrida - mennog kan vi riksdagsmän bli litet konfunderade över detta tiUvägagångssätt. Vihar kämpat i utskott och i kammare för att få igenom anslag, som ibland rör sigom endast några tusental kronor. De vägras , även om de kan varavälmotiverade, av här i kända skäl. Plötsligt dimper en tilläggsstatner pä bord och presenterar förslag på hundratals miljoner under deolika huvudtitlarna. I det fall som motionen påvisar handlade det om . Vi vänder oss alltså närmast mot att en del av dessabyggnadsprojekt inte varit redovisade för förut och i tilläggsstatenupptagits endast med en klumpsumma. Jag vill citera vad utskottet skriver medanledning av motionens påpekande: "En utförligare redovisning harsedermera lämnats 1972:28)." Ja visst, så är det. Redovisning har lämnats iefterhand. 1 herredagsmän resen icke så fort, vad göras skall är alla redangjort! Jag bestrider alltså inte anslagens riktighet, ej helleratt dessa byggen behövde komma i gång. Jag ifrågasätter dock om regeringensberedskap i sådana fall skall behöva vara så dålig att inte en proposition somföreläggs kan åtminstone ge en redovisning av förslagens huvudlinjersåväl som behovet av åtgärden och dess förhållande till tidigareriksdagsbeslut. Jag har dock inget yrkande . Redovisningen av statliga byggnadsobjekt HerrFRANZÉN (s): Jag kan i stort instämma i i Staffanstorphistorieskrivning över den här motionens öde. Det stämmer att vi har bordlagtden . Som sade kom motionen till med anledningav en tilläggsproposition 1. Motionen var hållen i allmänna ordalag. Där fannsfunderingar om att finansutskottet borde företa en prövning av vissaredovisningar från Kungl. Maj;t om statliga byggnadsobjekt och derasbehandling. Alla vet ju att 1971 såväl finansutskottet som riksdagensandra utskott och kammaren var mycket hårt arbetsbelagda. Vi ansåg då att dennamotion inte var av den arten att den inte kunde ligga till sig till för attfinansutskottet så grundligt som möjligt skulle kunna sätta sig in i ochbehandla motionen - liksom vi gör med alla motioner. Utskottet har vilket också i Staffanstorphar verifierat - bl. a. varit på för att få alla de uppgiftersom är nödvändiga för att behandla en sådan här motion. Vi har också studeratde beslut som har fattat om byggnadsärendenas handläggning,exempelvis i en promemoria som är utarbetad av och somheter "Handläggning av statliga byggnadsärenden". Av den promemorianframgår klart hur byggnadsärendena skall handläggas, och syftet med den är attge säkrare former för de här byggnadsfrågornas hantering och en rationellareoch säkrare ordning för statsmakterna när det gäller att bedöma och besluta idessa ärenden. Utskottet har, som sagts, besöktbyggnadsstyrelsen och där fått en mycket omfattande redogörelse förbyggnadsärendenas handläggning. Motionärerna anser att redovisningen fränKungl. Maj:t till om de stora byggprojekt det här kan vara fråga omär bristfällig. Det är klart att regeringen, om det skulle knipa, kunde skrivakanske tusentals sidor med beskrivningar över de olika objekten. Mensom utskottet ser det skulle en detaljerad redovisning i många fall bara förtaöverskådligheten, och det är ändå inte meningen! Såvitt jag har förstått av vadmotionärerna sagt och skrivit är det inte heller sådana ambitioner motionärernahar. går det normalt till så, att de aktuella byggnadsobjektenprövas två gånger av Kungl. Maj;t på grundval av dels byggnadsprogram, delsförslags- eller huvudhandlingar. Efter det att dessa är klara begärs normaltmedel av . De stora byggnadsobjekt som motionärerna åsyftar sträckersig som regel , varför de återkommer till i Redovisningen av statliga byggnadsobjekt När det gäller universitetsbyggnadsverksamheten, som haren framträdande plats i motionen, kan jag tillägga att de objekten under enföljd av år har givits en kontinuerlig och noggrann redovisning i olikapropositioner till 1971; jag har de propositionerna framför mig,men det är inte nödvändigt att jag radar upp numren. När det vidare gäller nybyggnation för tandläkarutbildningi finns i propositionen 1970 en utförlig redovisning avbyggnadsplanerna med markavtal osv. Hänvisning till de objekten finns också ipropositionen 145 från som i har anfört. Vad sedan beträffar lärarhögskolorna i , ochKarlstad som var aktuella i samband med lärarutbildningsrefornien - fannsbakgrunderna skisserade i propositionen 1967, där således ävenlokalfrågorna berörs. En samlad redovisning av lokalfrågorna för lärarhögskolornatill följd av den reformen har lämnats 1970 och även delvis kanhända knapphändigt i propositionen 197 1, och det är vad vi härresonerar om. Det kan naturligtvis synas besvärligt att plocka blandalla dessa uppgifter, men de utskott som har att behandla frågorna har allamöjligheter att följa upp ärendena; det är utskotten obetaget att begära att fåde uppgifter de önskar, så att de rätt kan bedöma vad det rör sig om. Man kansäkerligen genom eller andra som sysslar med dessa frågor fåta del av och det skriver utskottet också projektredovisningar och annaninformation som kan vara nödvändig. Propositionen 1971 var inte någontilläggsproposition som plötsligt ramlade ned över riksdagsledamöterna. Avskrivningen framgick klart att viss prövning av dessa frågor återstod, varförde beräknade kostnadsramarna var preliminära i avvaktan pä en definitivkostnadsberäkning. Närmaste anledningen till att dessa projekt togs upp iinvesteringsplanen var, som utskottet också redovisar, att man ansåg detangeläget att i det rådande sysselsättningsläget 1971 påbörjabyggnationerna. Som i sagt fick vi också enutförligare redovisning i propositionen 28 . Även denna har riksdagenenhälligt ställt sig bakom. Utskottet har efter hela den här genomgången kommit framtill att vi inte bör ge oss på den prövning av en annan förslagsredovisning sommotionärerna begär. Utskottet avstyrker därför motionen. Jag yrkarbifall till finansutskottets hemställan. HertLARSSON i (c); Jag skall inte bli mångordig på denna punkt.Kammarens ledamöter förstår säkert att motionärerna inte begär att regeringenskall skriva "tusentals sidor". Jag vUl helt enkelt påpeka att dethar varit en bristfällig redovisning trots utskottets talesmans påståenden ommotsatsen, och jag hänvisar till vad jag sade i mitt huvudanförande, atl nisjälva i utskottsbetänkandet har skrivit att en utförligare redovisningsedermera har lämnats i propositionen 1972. Jag trorinte att det behöver skrivas så mycket, och jag har inte mer att tillägga i detta ärende. Men jag tror att en redovisning som gav utskotten enbättre bild vore bra. Det kanske inte finns någon större anledning att ta upp enlängre debatt om just redovisningarna. Inom utskottet anser vi nog attutskotten har möjligheter att sätta sig in i ärendena. Vi troratt det skulle bli ganska besvärligt om fick en genomgripanderedovisning i alla frågor; detta skulle inte ge det resultat som motionärernastalesman vill göra gällande. frågade de utskott som närmast är berördaav de stora byggärenden som handlägger justitieutskottet,utbildningsutskottet och jordbruksutskottet om de ville yttra sig över dennamotion och tala om huruvida de ansåg att det var nödvändigt att göra någonting.Men de har alla avstått från att över huvud taget svara på den frågan. Dekanske har samma uppfattning som vi, att utskotten själva kan ta de initiativsom de vill ta för att få alla de uppgifter som behövs. Om jag inte missminnermig är i själv ledamot av utbildningsutskottet ochgör sig säkerligen underkunnig om alla detaljer som hör samman med de storabyggobjekten, exempelvis byggnationen på utbildningssidan och främst dåuniversiteten. När det gäller principen har jag inte någon annanuppfattning än i : det är nödvändigt att ge riksdagensledamöter så bra informationer som möjligt för att de skall veta vad debeslutar om, speciellt i sådana här stora ärenden. Men om man tittar på andrastora ärenden, finner man nog att inte får en detaljerad redovisningav alla saker. Vi beslutar oss för stora försvarsanslag, och där preciserar maninte heller. Vi bygger broar och vägar osv. för utanatt får någon specificerad redogörelse. är det nog en överloppsgärning att skrivaalltför mycket i riksdagstrycket - det är ungefär så vi har sett det iutskottet. Vi tror att det vore att belasta arbetet i alltför mycket,om man skulle tvinga ledamöterna att läsa igenom kanske som jag förut sade tusentals sidor. Vi vet exempelvis att när det gäller att bygga polishus påolika orter skriver vi bara att de kostar så och så mycket, ochbyggnadsstyrelsen får i uppdrag att projektera och färdigställa dem. Det ärklart att saken intresserar just människorna som bor i orten eller regionen ifråga, men det kan inte vara av något större intresse för ledamöteri gemen att sätta sig in i byggnadsärendena hur grundligt som helst. Statlig upphandling från mindre och medelstora företag Överläggningen var härmed slutad. §10 Statlig upphandling från mindre och medelstora företag Föredrogs finansutskottets betänkande nr 32 i anledning avmotioner angående statlig upphandhng från mindre och medelstora företag. Statlig upphandling från mindre och medelstora företag HertRASK (s): hemstäUer ibetänkandet nr 32 om avslag på motionen 628 och anser att någon särskildframställning från sida till Kungl. Maj:t inte är erforderlig. Motiveringentill avstyrkandet är inte alltför stark. Vi har i vår motion närmast syftat på den upphandhng somkommer att ske i samband med utflyttning från av statlig verksamhet.Vi har i motionen anfört att den statliga upphandlingen om möjligt inte bör skei så stora parlier att mindre företag av kapacitetsskäl inte kan vara med vidanbudsgivning. Vi har vidare sagt att det upphandlande organet aktivt skallmedverka till att mindre företag ute i landet blir engagerade som anbudsgivareoch att det bör vara skyldigt att, exempelvis via kommerskollegium ellerföretagarföreningarna, inhämta uppgifter och utforma upphandlingen så, attmindre företag får en realistisk möjlighet att hävda sig i konkurrensen. Därförtycker jag som motionär att borde begära hos Kungl. Maj;t attformerna för den statliga upphandlingen med det snaraste ges en sådaninriktning som vi åsyftar i motionen. Utskottet understryker i sin skrivning att kontaktertagits med och att denna har redovisat att dess strävanden äratt få mindre och/eUer lokalt förankrade företag att delta i anbudsgivningen. Med detta uttalande från är utskottetnöjt, och utskottet kanske också anser att motionärerna borde vara nöjda. Så ärdet nu inte. Vi anser i motsats till utskottet att det hade varit till stornytta om gjort en direkt framställning till Kungl. Maj:t i dettaärende. Jag inser dock det utsiktslösa i att mot ett enhälligtfinansutskott få gehör för ett yrkande om bifall till motionen. Med dettainlägg vill jag i alla fall understryka betydelsen för de mindre företagen urbåde stimulans- och sysselsättningssynpunkt atl de får vara med när statligabeställningar läggs ul. HerrJANSSON (s): Jag vill gärna gratulera till hansrealistiska syn på det omöjliga i att få motionen bifallen'! Jagtror att han har fullkomligt rätt i varje fall i det avseendet. Sedan vill jag gärna säga att jag håller med ilånga stycken när det gäller att ge möjligheter för de små och medelstoraföretagen att vara med och konkurrera om dessa upphandlingar. Det är inte pådet sättet, som vill göra gällande, att utskottet har varit negativttill dessa problem. Ätt man avstyrker motionen beror inte på att man inte villatt någonting skall hända på detta område, utan det beror pä del förhållandesom själv framhöll, nämligen alt dessa frågor är föremål för mycketstor uppmärksamhet . Det betänkande som avgavs i de här frågornaom offentlig upphandling har ju tagit upp dessa problem ganska ingående, ochman har skrivit på ett sätt som gör att vi har anledning att förvänta att manfrån statliga myndigheters sida i fortsättningen skall ta större hänsyn till de små och medelstora företagensmöjligheter att vara med och konkurrera när det gäller statlig upphandhng.Detta betänkande är nu föremål för behandling i Kungl. Maj;ts kansli, och vihoppas att det snart skall komma sådana riktlinjer som gör det möjligt atl nålängre på den här vägen. Motionärerna säger själva i sin motion att de redan nu harpositiv erfarenhet av den statliga upphandlingen, lokalt sett, i samband medutlokalisering av statliga verk. Jag vill gärna understryka att när vi vidutskottets besök på fick en redovisning, som har hänvisat till, svarade man på våra direkta frågor att man varmycket intresserad, även av praktiska skäl, att få lokalt bundna företag attvara med och konkurrera om entreprenader i samband med utflyttningarna. Mansade t. o. m. att man var beredd att gå in för en sådan ordning att fleramindre företag skulle kunna enas om en och samma entreprenad och ta vissa delarvardera av den för att möjliggöra lokal anknytning. Det är bara det förhållandet att man hardessa frågor under uppmärksamhet som fått utskottet att avstyrka motionen. Menom erfarenheterna inte skulle bli så goda som vi hoppas, så får kommaigen med en ny motion i detta avseende, så får vi se vad som händer. del är vi förhoppningsfulla om att det här skall komma en bättringtill stånd. Jag yrkar,herr talman, bifall till utskottets hemställan. En alternativ konjunkturprognos som komplettering till destatliga konjunkturrapporterna Överläggningen var härmed slutad. § 11 En alternativ konjunkturprognos som kompletteringtill de statliga konjunkturrapportema Föredrogs finansutskottetsbelänkande nr 33 i anledning av motion om en alternativ konjunkturprognos somkomplettering till de statliga konjunkturrapporterna. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:817 av m. fl. (fp, c, m) vari yrkats att hosKungl. Maj;t hemställde att en alternativ konjunkturprognos utarbetades tillfogas de statliga konjunkturrapporterna. att med avslag påmotionen 1972:817 som sin mening gav Kungl. Maj;t till känna vad utskottet ibetänkandet anfört. Reservation hade avgivits av herrar (),i Harphnge (c). (), Åsling (c), (),() och i (c) som ansett att utskottet borthemställa, att i anledning av motionen 1972:817 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. En alternativ konjunkturprognos som komplettering tiU destatliga konjunkturrapporterna HerrBRUNDIN (m): Prognoser - förutsägelser - är oftast svåra att göra. Detär för all del en hel del händelser som man även med ringakunskaper kan förutsäga med ganska stor säkerhet. Men det finns återigen andrahändelser och framför allt händelsekomplex som man även med stora kunskaper kanförutsäga endast med ganska ringa säkerhet, och till den senare gruppen hörförutsägelser om konjunkturutvecklingen. De baseras på vetskap om ekonomiskaförhållanden och trender i olika avseenden i en rad andra länder, som är avbetydelse för vår utrikeshandel, och naturligtvis även på vetskap ommotsvarande förhållanden i , På grundval härav görs en rad bedömningarbeträffande den sannolika utvecklingen. Man bedömer t. ex. löne- ochprisutveckling, produktivitetsutveckling, utveckling av sparandet, importen,exporten etc, och bedömningen av varje sådan här enskild faktor får inverkan påbedömningen av en eller flera andra faktorer, innan man kommer fram till enhelhetsbild. Det är således ett mycket komplext område. görs de här bedömningarna i vårt land avkonjunkturinstitutet, och det är bäst att genast säga ifrån att det enligt minmening inte finns anledning till någon kritik mot på vilket institutet genomför den här uppgiften. Det är bara det att närkonjunkturinstitutet har gjort sina bedömningar, så följer som regel enspeciell behandling av materialet och delvis nya bedömningar i ,och det har inte alltid varit möjligt att klart avgöra - i varje fall inte utanganska stora ansträngningar - vad som egentligen står föroch vad som är finansdepartementels bedömningar. I finansutskottets betänkande nr 33, med anledning av entreparti-motion med som första namn, framgår att vi i utskottet harblivit överens på en som jag tycker ganska väsentlig punkt, nämligen attutskottet anser att det skulle vara värdefullt att del i nalionalbudgeternaintogs "en översiktlig redovisning, exempelvis i tablåform, som visadedels hur långt ansvar för olika delprognoser sträcktesig, dels även vilka eventuella meningsskiljaktigheter som förelåg mellankonjunkturinstitutet och ".