prot · FV0972 · 1972-12-31 00:00:00 — Vi kan aldrigkomma förbi sambandet meUan våra inhemska jämUkhetsfrågor och våraansträngningar all föra en internationell uljämningspoUtik. Det var därförbeklagligt atl en så energisk förkämpe för ökad u-hjälp som såsnabbt och definitivt tog avstånd från resonemang och från enspeciell finansiering av de anslag som behövs för all uppfylla enprocentsmålet. Det är ju faktiskt inte några större uppoffringar somkommer att krävas, även om anslagsökningen det sista /75 kanförefalla litet väl kraftig. och experter har i dennyligen publicerade utrednmgen om "UtveckUngsbiståndets samhällsekonomiskaeffekter" visat atl vi, för att nå enprocentsmålel med bevaradsamhällsekonomisk balans, bara behöver dämpa den växande privata konsumtionenmed fram tUl 1975. De som är negativa till det svenska biståndet har hiltillsvarit en ganska lyst opinion och man får väl hoppas att den också skall förblilyst. Det är därför svårt att skapa sig en klar bUd av hur bred och omfattandeden är. Vår kunskap om u-hjälpsopinionen är ganska ofullständig. Men mångabedömare tycks vara övertygade om atl de bislåndsnegaliva representerar enmajoritet av folket. De opinionsmätningar som gjorts under en följd av år talarlyckligtvis ett annat språk. De tycks visa att den andel av svenska folket somvill öka u-hjälpen har växt . har ungefär vartredje tillfrågad sagt sig vUja ha en ökad biståndsvolym. Omkring hälften av deintervjuade har sagt atl de anser den vid respektivetidpunkt uppnådda biståndsnivån vara lagom. Det skulle kunna tydas som av det svenska folket har haft enpositiv inställning till biståndsvolymens utveckling. De som uttalat sig för enminskning av den svenska u-hjälpen har varit fåtaliga. Opinionsmätningarna har också visat atl yngre personer ärmer positiva än äldre och att man blir mer positiv tUl ökad u-hjälp ju högreutbildning och ju högre inkomster man har. En negativ inställning till u-hjälpkan alltså bero på bristande kunskaper och är vanligast bland ekonomiskt ochutbUdningsmässigt eftersatta grupper i samhället. Därmed har man fått en delanvisningar om hur informationsresurserna bör satsas för all skapa elt bredarepoUtiskl underiag för en fortsall utbyggnad av biståndsverksamheten. I början av 1960-talel var u-hjälpen den fråga som tändeden yngre, radikala opinionen i vårt land. är del miljöfrågorna somengagerar. Det är ganska märkligt att så många tycks kunna skilja på u-hjälpoch mUjövård. Vilken mänsklig miljö kommer vi egentligen att få på den härplanelen när det finns dubbelt så många människor som skaU ha mat,bostäder, kläder och arbete? växer världsbefolkningen på en månad med nästanlika många människor som det bor i . kommer det att finnas 7miljarder människor på jorden. Två tredjedelar av världens befolkning kommer dåalt vara under . Sedan kommer ytterligare miljarder rasande ännu snabbare. Den viktigaste insats vi kan göra för att säkra vårframtida miljö är därför att hjälpa de fattiga länderna alt bromsa denexplosiva folkökningen, bygga skolor, utveckla jordbruk och industri. Räckerinte solidariteten tUl för att öka biståndet så borde åtminstonesjälvbevarelsedriften göra det. Del är en absolut nödvändighet att dennuvarande utvecklingen i de fatliga länderna kan brytas om våra barn ochbarnbarn skall ha en chans att få leva i en rimlig mänsklig miljö. drar FN;s miljövårdskonferens in här iriksdagshuset, 1 de omkring 75 miljörapporterna från olika länder som sänts ini förväg är sambandet mellan utvecklingsbistånd och mUjöproblem ett oftaåterkommande tema. Rapporterna är ordnade i alfabetisk ordning, I den första från lyder sammanfattningen; "Befolkningsexplosionen,förslösningen av naturtillgångarna, dåliga avloppssystem, brist pådricksvatten, den ökade användningen av DDT, avbetningen av naturliga betesmarkeroch olika andra förhållanden som hänger samman med underutvecklingen ärAfghanistans viktigaste ekologiska problem," Kanske är det detta självklara samband mellan u-hjälp ochmiljövård på "rymdskeppet " som kommer attdefinitivt övertyga den svenska opinionen om utvecklingsbiståndets avgörandebetydelse för vår framtida trygghet. HerrULLSTEN (fp): Socialdemokratins aptit på nya skatter har vi ju bevittnatde , men det är ändå en aning förvånande att man tror sig kunnagöra u-hjälpen någon tjänst genom atl införa en särskild u-hjälpsskatt. Det äralldeles självklart och del har vi betonat från vårt håll både i denna debattoch tidigare - att vi skall tala om vad u-hjälpen kostar. Vi skall klargöra attom man menar allvar med alt salsa på ökal bistånd, då måste man acceptera atldetta leder tUl minskad privat och offentUg konsumtion i vårt land. Men detfinns ingen anledning atl här låta inslag till u-landshjälpen bli föremål förnågon särbehandling. Vi kunde, med samma rätt som nu föreslår attvi skall införa en särskUd skatt för atl klara det anslag som avser biståndtill de faltiga folken, föreslå att vi skall ha en särskild skatt för våraförsvarsutgifter, som är mycket större, för våra socialpolitiska utgifter eUerför undervisningen för att nu nämna några poster som tar mera pengar än vadu-hjälpsanslagen gör. Det ärsvårt att komma ifrån atl förslag visar atl man är ohjälpligtfast i betraktelsesättet att bislåndsanslagen skall vara en restpost. När manbefinner sig i ett tryckt ekonomiskt läge och det gör vi förvisso skall allaandra utgifter som vi också anser angelägna med hjälp av de ordinarieskatterna, VUl man dessutom öka biståndet till de fattiga folken, måste maninföra en särskild skatt för att klara denna uppgift. Jag tycker, herr talman, att särskildaskallepaket är förtjänt av samma entydiga nej som regeringens. i (s): Man bör inte bara tala om vad det kostar atlöka u-hjälpen såsom vi planerat utan också hur den skall finansieras. Om vi vUlnå enprocentsmålet, bör vi rimligen utan att nu låsa oss söka efter framkomligavägar. Finansieringsfrågan är mycket väsentlig, speciellt /75,och jag tycker alt det är beklagligt att redan nu har en definitivståndpunkt i denna fråga. Den utredning som framlades , omutvecklingsbiståndets samhällsekonomiska effekter, har givit oss värdefullakunskaper om hur ett ökat bistånd bör finansieras vid bevarad samhällsekonomiskbalans, 1 detta sammanhang tycker jag att myckel talar för , och det är säkerligen inte sista gången vi hör det framföras i denoffentliga debatten. HerrULLSTEN (fp): 1 den mån i har u-hjälpens intresseför ögonen när han nu i stäUe försvarar detta förslag, som jagursprungligen trodde ändå var etl Ula övertänkt hugskott, skall jag i och försig inte misstänkliggöra hans avsikter. Jag tror alt han menar vad han säger,men jag tror att han har hoppat i galen tunna. beslöt alt vi skulle planerau-landshjälpen på sådant sätt att vi skulle nå målet en procent avbmltonationalprodukten /75, Det var ett aUdeles entydigt beslut.De reservationer man gjorde hade den innebörden att man, om budgetläget såmedgav, skulle kunna öka hjälpen ännu snabbare. Det står ganska tydUgt angiveti utskottsutlåtandena att det var fråga om en minimimålsättning. Vad är i detta läge regeringens uppgift? Jo, exaktdensamma som när vi beslutar om andra utgifter som också bygger på enlångtidsplanering, nämUgen atl planera så att detta beslut kan genomföras. Vadär del för skillnad när vi ställer krav inom inhemska områden och när vi gördet i fråga om biståndspolitik? Har vi inte precis samma krav på regeringen atlden skall planera så att beslut kan genomföras? Om man menar att det behövs extraordinära åtgärder för attklara igenom det här beslutet, så uppstår faktiskt frågan: Menade socialdemokratininte allvar, när man talade om att genomföra enprocentsplanen? Vad är det somhar inträffat egentUgen, som gör att man nu tvingas tUlgripa alla möjliga mereller mindre desperata förslag? Uppenbariigen ingenting annat än att man börjatfå kaUa fötter vid tanken på att detta kanske inte är något speciellt populärtförslag att fullfölja, 5 * protokoll 19 72. i (s): Jag vUl bara upplysa ledamöter,framför allt , om att jag inte föreslagit att vi skall finansierau-hjälpen genom en speciell beskattning. Vad jag sagt är att om vi skallfullfölja målet 1974/75, så blir förmodhgen konsekvensen den att vi måste la ulen särskild skatt för att klara den saken. behöver inte bli nervösredan i år. Den tiden kommer väl när vi får tUlfäUe atl diskutera finansieringennärmare, är det ju inte aktuellt att ta någon ställning tUl den frågan. Överläggningen, som omfattatsamtliga punkter i utskottets belänkande, var härmed slutad. Anslagsutveckling, planeringsramar och vägen tillenprocentsmålet Kungl, Maj:t hade i proposilionen1972:1 bilaga 5 (lill, C i utdrag av statsrådsprotokollet överulrikesdepartementsärenden för ) föreslagit att anslagen förinternationellt utvecklingssamarbete skulle /73 uppgå till , vilket innebar en ökning med eller 25 %från innevarande budgetår. Härav utgjorde ca kostnader förutrikesdepartementets avdelning för internationellt utvecklingssamarbete ochför viss personal vid beskickningar i motlagariänderna. Dessa kostnader vardirekl hänförliga lill utvecklingssamarbetet och jämförliga med S1Dä:s administrationskostnader ochborde bedömas i samband med bislåndsanslagen även om de redovisades på anslagetA I, , Den tjugofemprocentiga ökningen skedde i enlighetmed den metodik fastställt för den långsikliga utvecklingen avanslaget för internationellt utvecklingssamarbete. Främst när det gällde det direktautvecklingssamarbetet var det enligt Kungl. Maj:ls förslag nödvändigt allfastlägga vissa minimiramar för den fortsatta planeringen. Dessa ramar byggdepå beslut om atl den årliga anslagsökningen i absoluta tal skullebli minst lika stor som under del löpande budgetåret. I dennapunkt hade behandlats delsmotionen 1972:184 av (), dels molionen 1972:440 av () och () vari hemställts att uttalade att beslut beträffandeanslagsvolymen för det statliga utvecklingsbiståndet alltjämt skulle gälla ochhos Kungl. Maj:l hemställde att i slatsverkspropositionen för budgetåret1973/74 redogjordes för hur härför erforderliga medel beräknades utgå, dels molionen 1972:934 av herrar () och () i vad avsåg hemställan att uttalade, atl del statliga anslagetför bistånd tiU i enlighet med tidigare gjorda utfästelser /75 skulle ha en omfattning motsvarande en procent av bruttonationalprodukten(punkt 2), att begärde, all Kungl. Maj:t bemyndigade SIDA att i sinplanering för budgetåren 1972/73-1974/75 utgå från en total anslagsökningmotsvarande , dvs. all varje års ökning skulle bli 10procentenheter högre än med nuvarande stegringstakt, varvid fördelningen avdenna ökning på vart och etl av de tre budgetåren förutsattes ske med hänsyntUl SIDA;s planeringskapacilet (punkt 3) samt att, om den under punkl 3 angivnabedömningen ledde lill behov av ökad anslagstUldelning för nästa budgetår,framställning härom skedde på tUläggsstal för /73, varvidförutsattes, alt hög prioritet gavs åt projekt avseende återuppbyggnaden i (punkt 4). 1. alt riksdagenskulle avslå molionen 1972:184, 2. alt riksdagenbeträffande frågan om ell uttalande om enprocentsmålets uppnående medhänvisning till vad i betänkandet anförts skulle avslå motionerna 1972:440 och1972:934, 3. alt riksdagenbeträffande frågan om en redogörelse i nästa års statsverksproposilion för denfortsatta medelsberäkningen enligt biståndsplan skulle avslå motionen1972:440, 4. all riksdagenbeträffande frågan om SIDÄ:s planering för budgetåren 1972/731974/75 ochdärav föranledda anslagsäskanden för nästa budgetår skulle avslå molionen1972:934, 5. atl riksdagenbeträffande bislåndsplaneringen och slegringstaklen i det svenskautvecklingsbiståndet fram till enprocentsmålets uppnående 1974/75 som sinmening gav till känna vad utskottet anfört. 1. av herrar Wirmark (fp), i (c).Antonsson (c), () och (), som ansett atl utskottet borthemställa, 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:184, 2. alt ianledning av motionerna 1972:440 och 1972:934, såvitt nu var i fråga, uttaladeatt det statliga anslaget för bistånd tUl i enlighet med tidigaregjorda utfästelser /75 skulle ha en omfatlning motsvarande enprocent av bruttonationalprodukten, 3. att i anledning avmotionen 1972:934, i vad avsåg vidgat planeringsbemyndigande för SIDA, ev.ytterligare anslag lUl u-landsbistånd på tUläggsstal för /73samt hög prioritet åt projekt avseende återuppbyggnaden i vid beslutom fördelningen av ytterligare anslag, som sin mening gav Kungl. Maj:t tillkänna vad reservanterna anfört. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fi., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som viU atl kammaren bifaUer utrikesutskottets hemställan i belänkandetnr 6 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Biståndspolitikens långsiktiga inriktning och utformning I del lill proposition 1972:1 bUaga 5 fogadestatsrådsprotokollet över utrikesdepartementsärenden hade aviserats attsakkunniga skulle tillkallas för all på basis av gällande målsättningar företaen utredning om del svenska utvecklingssamarbetets utformning på . I dennapunkt hade behandlats dels motionen 1972:438 av m. fl. (m) i vadavsåg hemställan all i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle anhålla utredning om del svenska utvecklingsbiståndets utformning på ,som statsverkspropositionen förutskickade, skulle ges parlamentarisksammansättning, samt atl utredningens direktiv utformades med beaktande av vadsom anförts i motion nr 294 (punkt 2), dels molionen 1972:930 av i m. (c) vari hemställts all den utredning som aviserats av utrikesministern i slatsverkspropositionenfick lill uppgift att utreda utvecklingssamarbetet med de fattiga länderna ienlighet med de riktlinjer som framförts i motionen, dels motionen 1972:934 av herrar () och () i vad avsäg hemställan atl hos Kungl. Maj:t begärde, att defrågeställningar som redovisades i motionens avsnitt om "översyn av densvenska biståndspolitiken" behandlades i den aviserade utredningen om densvenska biståndspolitiken (punkt 5), dels motionen 1972:937 av m. fl. (vpk)vari hemställts att uttalade sig för en omfördelning av den svenskau-hjälpen innebärande att bistånd till reaktionära regimer inte utgick samt atti överensstämmelse härmed den plan som föreslagits i proposi-. tion 1972:1bilaga 5 frångicks samt atl de resurser som sålunda frigjordes användes förbistånd liU DRV, PRR, , , Patriotiska front, MPLA, FRELIMO ochPAIGC, varom yrkats i särskilda parti-motioner vid årets riksdag frånvänsterpartiet kommunisterna. 1. atl , såvitt avsåg direktiven för utredningenom det svenska utvecklingsbiståndels utformning på , skulle anse motionerna 1972:438, 1972:930 och 1972:934 besvarade med vad utskottet anfört, 2. alt riksdagenbeträffande den aviserade biståndsutredningens sammansättning skulle ansemotionen 1972:438 besvarad med vad utskottet anfört, 3. att riksdagenskulle avslå molionen 1972:937. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottels hemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionen nr 937 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i belänkandetnr 6 punkten 2 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranledes av bifall till motionen nr 937. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: I dennapunkt hade behandlats dels motionen 1972:182 av m. fl. (vpk) ivad avsåg hemställan 1. att iskrivelse lUl regeringen begärde alt de medel till åleruppbyggnadsbistånd tillDemokratiska republiken som avsatts under vart och ell av budgetåren1970/71 och 1971/72 i sin helhet jämte ränta utbetalades under innevarandekalenderår. 2. att riksdagenunder tredje huvudtiteln (prop. 1972:1 bilaga 5) anvisade 100 miljonerkronor till Demokratiska republiken och alt detta bidrag i sin helhetskulle utgå under /73 samt att ingen ränta ellerålerbetalningsskyldighel skulle förekomma, dels molionen 1972:215 av m. fl. (fp) variyrkats atl rUcsdagen hemställde hos Kungl. Maj:t att den planerade utbyggnadenav det svenska biståndet lill skulle la sikte på en bislåndsvolym somlåg i nivå med våra insatser för de östafrikanska länderna och att möjlighetentUl insatser i samband med sådana infrastrukturprojekt, som underlättadeZambias förbindelser med respektive förbindelser medZambia, speciellt undersöktes, dels molionen 1972:436 av i (m), såvittnu var i fråga, dels motionen 1972:438 av m. fl. (m) i vadavsåg hemställan att i skrivelse tUl Kungl. Maj:l uttalade atlsvenskt biståndsarbete i princip borde inrikta sig på de särskUt faltigau-länderna och att följaktligen inte borde utgöra mottagariand för störresvenska insatser av länderkoncentrerad natur (punkt 3) samt alt iskrivelse till Kungl. Maj;l uttalade att Kungl. Maj:t vid fördelningen av denhumanitära hjälpen lUl folk borde beakta vad som i motionen nr 294anförts (punkt 4), delsmotionen 1972:932 av m. fl. (s), dels motionen 1972:934 av herrar () och () i vad avsåg hemställan att beslutade ge Kungl. Maj:t tiU kännavad som i motionen anförts beträffande ökade svenska biståndsinsatser i (punkt 10) samt att beslutade ge Kungl. Maj:t tUl känna vad som imotionen anförts beträffande utvidgning av länder-kretsen för svensktbilateralt bistånd och behovet av en samlad redovisning av erfarenheternahittills i detta avseende (punkt 11), delsmotionen 1972:935 av m. fl. (vpk). 1, att riksdagenbeträffande länderplaneringen av de svenska utvecklingsinsatserna med avslagpå molionen 1972:934 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört, 2, alt riksdagenskulle avslå molionen 1972:182, i vad avsåg utbetalning av medel föråteruppbyggnadsbistånd till Demokratiska republiken , 3, alt riksdagenskulle avslå motionen 1972:436 såvitt avsåg bistånd tUl och Nordvietnamsamt behandlingen av asiatiska minoriteter i , 4, atl riksdagenskulle avslå motionen 1972:438 i vad avsåg biståndet tUl , 5, alt riksdagenskulle avslå motionen 1972:438 i vad avsåg biståndet lUl , 6, alt riksdagenskulle avslå motionen 1972:932, 7, att riksdagenskulle avslå motionen 1972:215 samt motionen 1972:934 i vad avsåg biståndet tiUZambia, 2, av herrar Wirmark (fp), i (c).Antonsson (c), () och Ullslen (fp), som ansett alt utskottet under Ioch 7 bort hemställa, I, att i anledning av motionen 1972:934beträffande biståndets länderinriktning som sin mening gav Kungl, Maj:t tiUkänna vad reservanterna anfört beträffande utvidgning av länderkretsen försvenskt bUateralt bistånd och behovet av en samlad redovisning averfarenheterna och planeringen i detta avseende, 7, allriksdagen i anledning av motionerna 1972:215 och 1972:934, såvitt nuvar i fråga, som sin mening gav Kungl, Maj:l tiU känna vad reservanterna anförti vad avsåg biståndet lill och , 3, av (), som ansettatl utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:438, såvitt nuvar i fråga, gav Kungl, Maj:t tiU känna vad reservanten anfört beträffandebistånd tUl . Propositioner gavs på bifaU liU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 mom. 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: i (fp) anmäldeatl han avsett all rösta nej men markerats ha avstått från all rösta. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 182 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 182 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrTuresson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall lUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m, fl, i motsvarande del,och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaUer utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 mom, 7 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m, fl, imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: U-Iandsinvesteringar, industrialisering,kapitalbUdning i u-Iänderna m, m, I denna punkl hade behandlats dels motionen 1972:438 av m, fl, (m) i vadavsåg hemställan alt i skrivelse till Kungl, Maj:t skulle anhålla attmotion nr 294 överlämnades till de sakkunniga för översyn av svenska bUateralaåtgärder ägnade all främja industrialisering för beaktande särskUtav vad som däri anförts angående riktlinjer för samarbete mellan näringslivetoch de bislåndsgivande myndigheterna, bUdande av elt särskilt utvecklingsbolagför u-landsinvesteringar samt utvidgning och tillämpning avinvesteringsgarantisystemel (punkt 8), dels molionen 1972:934 av herrar () och () i vad avsåg hemställan att begärde, atl Kungl, Maj;t ändradereglerna för investeringsgarantisystemel så atl investeringsgaranlier i principskulle kunna ges för investeringar i alla länder som definitionsmässigthänfördes tiU (punkt 8) samt att beslutade ge Kungl, Maj:ttiU känna vad som i övrigt anförts i molionen beträffande svenska insatser lUlförmån för industrialisering (punkt 9), 1. atl riksdagenbeträffande åtgärder ägnade att främja industrialisering skulleavslå motionen 1972:438, 2. att riksdagenbeträffande ändrade regler för investeringsgarantisystemel skulle avslåmotionen 1972:934, 3. att riksdagenbeträffande svenska insatser lill förmån för industrialiseringskuUe anse motionen 1972:934 besvarad med vad utskottet anfört. 4. av herrar Wirmark (fp), i (c).Antonsson (c), (), () och (), som ansett all utskottet bort hemställa, 1. att riksdagensom sin mening gav Kungl.