prot · FV0992 · 1972-12-31 00:00:00 — Särskilt gäller det vissa delarav landet och under väsentliga delar av ett stridsföriopp. Det skulle dåinnebära att tUlgängliga skyddsrum kan behöva tas i anspråk, under längre tiderän vad som planerats och att skyddsrummen följaktligen bör varautrustade för det ändamålet. Men uttalandet ger också anledning att uppmärksamma deanordningar som finns för att på tidigt stadium upptäcka en angriparesförehavanden, dvs. de förvarningsanordningar som står till buds. Man får välanse att ju svagare försvarsresurserna är, desto effektivare bör förvarningssystemenvara. I avsikt att öka de förvarningsmöjligheter som kan erhållas genomförsvarets radioanstalts verksamhet vill reservanterna i reservationen 14 ökaanslaget tUl radioanstalten med det belopp på ca somanstalten själv ansett erforderligt. Bifallsyrkande till den reservationen ärredan gjort. Beträffande övrigt marksystem för luftbevakning ochstridsledning måste ställas ett oavvisligt krav på dessa systems effektivitet.Med hänsyn till befolkningsskyddet gäller detta naturiigtvis oberoende avtUlgängliga flygplan- och robottyper. Inför den förhållandevis stora ekonomiskasatsningen på flygplan JA 37 kan man undra om de knappa ekonomiska resursernaräcker tiU att även upprusta marksyslemen i motsvarande grad. På s. 247 iproposition 75 står det: "S t r i 1 s y s t e m e t s huvuduppgift är atttillgodose jaktförbandens behov av förvarning och ledning. Även luftvärnets ochcivUförsvarets förvarningsbehov är emellertid angelägna. Organisatoriskaåtgärder och viss utbyggnad av presentations- och sambandssystemen bör därförövervägas i syfte att tillgodose dessa behov, även om detta inom en bestämdekonomisk ram innebär att takten i planerad nyanskaffning av radarstationermåste sänkas." Detta är ju anmärkningsvärt med tanke på att flygvapnethar det fulla expertansvaret för planeringen av ett balanserat luftförsvar, därmarksystemet är av allra största betydelse. Man skulle i den här situationen gärna vilja ha ettbetryggande svar på följande viktiga fråga, men jag begär inte något svar nu.Marksystemet för luftbevakning och stridsledning utgör tUlsammans med flygplanoch övriga vapenbärare ett integrerat system som måste totaloptimeras för attkunna ge dels ett slagkraftigt luftförsvar, dels en effektiv förvarning bl. a.till civilförsvaret, dels ock en respekterad neutralitetsvakt. Frågan är då:Kommer, med hänsyn till planerade investeringar på flygplanssidan, ävenmarksidan att kunna moderniseras i den takt som en sådan totalopti-nieringkräver? Jag begär alltså inte något konkret svar så här sent i debatten, men dåfrågestäUningen berör förvarningsmöjligheterna för civilförsvar ochcivilbefolkning förtjänar den att nämnas i detta sammanhang. Den är såledesytterligare ett exempel på att det finns flera orsaker till de reservationersom berör civUförsvaret. , herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationen 4 vid punkten 1, reservationen 7 vid punkten 4 och reservationen15 vid punkten 36. Försvarets fortsatta inriktning m. m. i (fp): Även jag avser att tala om civUförsvaret.Civilförsvarsstyrelsen redovisar sina perspektiv- och programplaner som bådaingår i en av statsmakterna initierad försöksverksamhet, med ett nyttplaneringssystem, i princip detsamma för krigsmakten som för civilförsvaret.Perspektivplanen är 15-årig och rullas . 1 planen tas hänsyn tUlde totala samhällskostnaderna för civUförsvaret. En sådan plan är i Försvarets fortsatta inriktning m. m. princip enskiss över alternativa möjligheter och mål och dess syfte främst att skapa enöverblick över de långsiktiga konsekvenserna av olika beslut. Programplanen, som endast redovisar kostnaderna förcivUförsvaret inom försvarshuvudtiteln, är femårig och rullas . 1 dennaplan anges i anslutning till perspektivplanens skilda alternativ de mål som manönskar uppnå och de åtgärder som man behöver vidta för attnå dessa mål. Programplanen visar också kostnadsfördelningen underperioden mellan olika komponenter. Statsmakterna anger bl. a. de säkerhetspolitiskautgångspunkterna för det långsiktiga planeringsarbetet. Detta uttrycks i s. k.angreppsfaU, dvs. beskrivningar av tänkbara händelseutvecklingar ellerkrissituationer i vilka vårt civUförsvar skall kunna lösa sina uppgifter.Statsmakterna anger också olika ekonomiska ramar inom vilka del framtidacivUförsvaret skall planeras. Ungefär så här brukar civUförsvarets företrädarepresentera sitt fögderi. Sålunda anges i planen hur vårt civUförsvar börutvecklas och förändras för att kunna lösa sina uppgifter i slutet av1970-talet. I vad mån civilförsvaret kan motsvara de krav som ställs blirgivetvis beroende av de ekonomiska resurser som ställer tUl dessförfogande. I planen redovisas den styrka och beredskap somcivilförsvaret kan nå inom tre olika anslagsramar - 118, 138 och 1 54 miljonerkronor . Maj:t har särskUt angivit att de två första ramarnaskulle redovisas. har funnit det angeläget att också tafram den tredje ramen, den som når . Det harofta sagts att civilförsvaret bör få sådana resurser att det kan bidraga tUlatt bevara freden och vid behov kan lösa sina klart humanitära uppgifter ikris- och krigssituationer. I programplanen har statsmakterna ettmed övriga försvarsintressen samordnat underlag för sin bedömning avresurserna. Delta visar att inte ens i den av förordaderamen på kan alla angelägna civilförsvarsbehovtUlgodoses inom rimlig tid. Som exempel kan nämnas en stor eftersläpning ifråga om skyddsmasker till civUbefolkningen, som man även inom denna högre ramnödgas acceptera. Jag har, herr talman, men avsikt velat ta fram dessa avcivilförsvarsstyrelsen offentligt framförda synpunkter. Civilförsvaretsallmänna uppgifter har angetts i bl. a. propositionen 1959 och 108 år1963. I den sistnämnda sägs att totalförsvaret "skall ge uttryck åt vårtfolks vilja att bevara landets frihet och vår motståndskraft motpåtryckningar". Vidare sägs i propositionerna att civilförsvaretshuvuduppgift är att skydda befolkning och egendom mot skador av fientligaanfall samt rädda överlevande vid sådana anfall. Målsättningen iperspektivplanen har formulerats på följande sätt; Civilförsvaret bör utgöra engentemot det övriga totalförsvaret väl avvägd komponent. Civilförsvaret bidrar härvid tUl totalförsvaretsfredsbevarande funktion genom att stärka befolkningens motståndsförmåga ochdärmed stärka tilltron till vår föresats att göra motstånd mot angrepp och påtryckningar.I sina grunddrag är civUförsvaret en samhällsfunktion med klart humanitärinriktning. Det kanske kan anses onödigt all delta sägs ien debatt som denna. Det är väl för de flesta självklar! all vårt civilförsvarhar en humanitär inriktning avseende all skydda och rädda liv i en förvårl folksvår situation. Endast den som upplevt krigets fasor kan förslå alt rättuppskatta ett välorganiserat, välutrustat och välövat civilförsvars insatser dåkrig och ofärd drar fram över landet. erinrar om att uppgifter ochorganisation för civilförsvaret i sina huvuddrag fastställdes under senaredelen av 1950-lalel. Under 1960-talel har del skett ett långsiktigt och kontinuerligtskyddsrumsbyggande, kompletterat med en omfallande utrymnings-planläggning.Därjämte har en lednings- och undsällningsorganisalion utvecklats. Härigenomhar skapats ell civilförsvar som inlernalionelll setl är av hög klass.Personligen kan jag helt instämma i denna bedömning. Genom dencivilförsvarsplikt vi har här i landet har jag haft tillfälle konstatera dettavid flera tillfällen. Den relativt blygsamma del av kostnaderna för vårt landstotalförsvar som civilförsvaret har fåll lill sitt förfogande har jag kunnatkonstatera varit väl använda och väl förvaltade medel. Dess planläggning föratl skyndsamt sätta in hjälp och undsäll-ningsåtgärder har ingett förtroende.Rent psykologiskt anser jag alt den tillförsikt som vårt lands befolkning kanfå genom ell väl verkande civilförsvar är en mycket stor tillgång i en kris-eller krigssituation. Jag delar reservanternas mening i reservationen 1 vidpunkten 1, där man framhåller alt man "instämmer i departementschefensuttalande (prop. 1972:75 s. 110) atl till försvarsplaneringens viktigasteuppgifter hör alt skapa handlingsfrihet beträffande försvarets utformning iframtiden. 1 de låga ekonomiska ramar som har föreslagils för del militäraförsvaret och civilförsvaret blir emellertid handlingsfriheten starkt begränsad.Varken forsvarsutredningens majoritet eller deparlemenlschefen har kunnat ensnågot så när fullständigt ange konsekvenserna i olika avseenden. Detta gällerinte minst i fråga om den framlida handlingsfriheten." Man framhållerdärefter det angelägna i atl del skyndsamt genomförs en analys härav, somsnarast redovisas för . Jag delar också reservanternas mening i reservationen 4vid punkten 1. De säger bl. a.: "Enligt utskottets mening börplaneringsramen bestämmas så atl civilförsvarets beredskap och uthållighetinte äventyras och så atl dess krigsorganisation även i fortsättningen kanverka effektivt efter mobilisering." Planeringsramens betydelseför anskaffning av skyddsmasker påtalas också. Den allmänna oro som väl kan sägas prägla mitt anförandevisavi civilförsvarets villkor delas säkerligen av inånga bådehär i kammaren och utanför densamma. Även bland dem som i vanliga fall intedeltar särskilt engagerat i försvarsdebatten finns det många som värdesätterdet mått av trygghet som civilförsvaret kan ge invånarna, om vårt land ellernågot näraliggande land blir utsatt för krigshandlingar. I det senare falletblir det civilförsvarets uppgift att lindra de sekundära verkningarna för befolkningeni vårt land. Slutligen, herr talman, vill jag framhålla att denkostnadsram som utskottets majoritet nu föreslår måste anses klartotillräcklig. En planering efter denna utgiftsram kan komma alt betyda enstörre Försvarets fortsalla inriktning in. 5 vrotokoll 1972. Nr 92------------- reducering av organisationen än vadsom anges i propositionen. Det den- föreligger stor risk för altsjälvskyddsutbildning av allmänheten måste 29 mai 197------ begränsas. Anskaffande av vissnödvändig materiel kommer måhända alt -------------------- få anstå. Uthålligheten hosbefolkningsskyddet kommer att begränsas. Försvaretsfortsatta , .,, , , , 1 t 1 .».*,.. u 1 1 1.. » -' Jag vill, herr talman, garnaunderstryka att det ar ytterst beklagligt all ,.,-, . . »j , j1 u , c- * VI I det har landet inte anser oss harad att anslå de medel som behovs tor att nå upptill den lägsta nivå som civilför.svaret har begärt att få. säkerligen inte bara medlemmar av den borgerliga oppositionen som beklagaratt befolkningsskyddet, som civilförsvaret svarar för, inte ens får medel somtillgodoser dess lägsta ambitionsnivå. Jag ber, herr talman, alt få yrka bifall till samtligareservationer som är avgivna av de tre borgerliga partierna och som rörcivilförsvaret. Jag skulle också vilja ställa en fråga tillherr i . Jag .ser honom inte i kammaren, mer måhända hör han migändå. Han avgav - om jag fattade honom rätt - något av en röslförklaring ifråga om hur del skulle ställa sig i voteringen ifalldess egna förslag, som grundar sig på en stark reducering av kostnaderna fördet militära försvaret, röstades ned. Jag har för säkerhets skull varit ochlyssnat på arkivbandel hos stenograferna. Därav framgår att han säger , om dess förslag röstas ned, inte kommer att vilja stödjanågot förslag som innebär militär upprustning. Den fråga jag ville ställa tillherr i , om han nu hör mig, är; Hur kommer den kommunistiskariksdagsgruppen att handla visavi det något högre förslag som finns presenterati en borgerlig reservation och som rör civilförsvaret? Man kan ju ändå, såvittjag förstår, inte beteckna denna ökning till civilförsvaret som en militärupprustning. Jag skulle gärna vilja få ett besked på den punkten, om det ärmöjligt. i (s); Inte är det någon trängsel i kammaren, mendet har det ju inte varit på . Just nu sitter här emellertid någrasom år intresserade och som har varit uppe och talat om det avsnitt avbetänkandet som jag själv skulle vilja säga några ord om, nämligencivilförsvaret. menade, att folk i allmänhet inte kände tillcivilförsvaret. I synnerhet var visst alla socialdemokrater ovetande därom,kvinnorna däremot visste någonting. vet jag inte om egenskapen att varakvinna tar över att vara socialdemokrat, så att man över huvud taget vågaryttra sig i frågan. Världsläget har vi hört om från de stora profeterna . Vi vågar väl inte ges oss in på del, men så mycket kan vi väl säga att det som därvidlag har sagts är en grund för funderingar på att minska de höga försvarsutgifterna. Om man inte skall väga sig på del , vet jag inte, när man skall reducera kostnaderna, som ändå alla anser vara myckel höga. Alla partier har ju ock.så dragit den slutsatsen, att del skall ske en reduktion, även om man har hamnat på litet olika nivåer. Det är inte så stor skillnad mellan de slutbelopp som man har gått in för beträffande den närmaste femårsperioden, och ingen har ju ens kommit i närheten av 130 ÖB ;s förslag. Detta gäller även civilförsvaret. och herrKarl i tecknade en ganska dyster bild av det som skeddemed civilförsvaret, men båda är ju något av experter. sig med civilförsvarsslyrelsen. När har någon chef förett ämbetsverk fått alla sina önskemål uppfyllda? Om dessa chefer i sina petitaframställer krav som de ansett ofrånkomliga för atl sköta sina ämbeten, så harde faktiskt aldrig fått gehör hos regeringen eller här i . HerrGernandt är nästan att betrakta som en generaldirektör, och därmed är hanfaktiskt inte så vittnesgill här. Civilförsvaret skall man inte sammanblanda med civilmotstånd, som människor ibland gör. Jag vill nog hålla med om attdet kan hända atl alla inte riktigt uppfattar alt del finns ett ämbetsverk förcivilförsvaret och att en del av det totala försvaret heter civilförsvar. Detär inte bara humanitär inställning som får .somliga all arbeta medcivilförsvar. citerade vad man i utskottsbetänkandel harsagt om civilförsvarets uppgifter - att del har en fredsbevarande funktion inomtotalförsvaret, att det skall lindra skador om vi skulle komma i krig och attdet bl. a. stärker befolkningens förmåga alt slå emot under angreppshot. Vi äröverens om alt civilförsvaret har en myckel viktig funktion, inte bara somhumanitär organisation, när olyckorna har kommit över oss, utan det har enstarkt psykologisk betydelse för det militära försvaret också: Vetskapen om attde som är kvar i hemorten kan skyddas även i en konfliktsituation ärbetydelsefull. Viktigt är atl komma ihåg att dagens beslut bara gällerett år. Del kan omprövas det blir då en ny programplan som vi tarställning till. Man behöver inte dra så ödesmättade slutsatser av dagens beslutsom gjorde. Civilförsvaret har sannerligen haft en historia, därmycket motstridiga uppfattningar gjort sig gällande ; ibland harcivilförsvaret varit synnerligen impopulärt och i andra tider har krafternasamlats kring civilförsvarsuppgiflerna. skedde en kraftig uppbyggnad,men målsättningen för civilförsvaret, hur det skall verka, har ändrats.Inställningen har varit, att man måste kunna skydda sig även vid angrepp medkärnvapen; därför skulle skyddsrum av myckel påkostat slag byggas. Det var eninflammerad debatt om huruvida det över huvud laget var någon mening med att haskyddsrum vanliga normalskyddsrum ansågs inte ha någon funktion, på grund avatt vi räknade med kärnvapenangrepp. Det skedde emellertid en omsvängning. Huvudsaken blev attutrymma de stora städerna. Vi skulle t. ex. i vid en storbercdskapsul-rymning inte ha mer än 35 000 människor kvar. Endast de somnödvändigtvis måste finnas i viss produktion i skulle vara kvar, ochför övrigt skulle människorna vistas långt från de stora städerna.Skyddsrumsbyggandel blev av underordnad betydelse - och då skulle det bliträffsäkra befolkningsskyddsrum, som huvudsakligen skulle användas av dem sommåste finnas kvar i staden för vissa arbetsuppgifter. Skyldigheten att uppföraskyddsrum försvann för 14 städer. Inte heller skulle skyddsnim byggas ifamiljebostäder av typen egnahem o. d. Försvarets fortsatta inriktning m. m. Nr 92------------- Man har kommit fram lill en nyuppfattning. är förutsättningen den- ° civilförsvarssamordningarna atldel inte blir kärnvapenanfall, och 79 mai 1972---- utrymningarna skall då få en myckelbegränsad omfattning. Även -------------------- skyddsrum i bostadshusen anses kunna göra tjänst mot anfall med Försvaretsfortsatta , ., ,, ni, .ur .,u ijj h. ' konventionella vapen. Beslutet bhr alt bygga skyddsrum igen, Ulrym- ... , nr,.. 1 - * nmgstragorna tar visserligenspela en roll i torlsallningen också men kommer iandra hand. Denna nya filosofi ställer ju nya krav - den ställer kravpå resurser som man inte kan fä fram i en hast, nämligen för skyddsnimsbyggen.Utskottets bifall lill propositionen innehåller försäkran om att de kommuner,som har börjat planera byggande av skyddsrum, får möjligheter atl föraplanerna i hamn inom ramen för anslaget på plus 18miljoner av del 30-miljonerkronorsanslag, som ytterligare står lill förfogandeunder , allt.så sammanlagt . I övrigt anser utskottet,atl man får skjuta på avgörandena och inte binda sig definitivt, till dess densittande utredningen har blivit färdig med sill arbete, vilket inte lär ta såsärskilt lång lid. Den reservation som både och i yrkat bifall till innebär en påspädning på propositionenmed 8 niiljoncr för del närmaste budgetåret. Frågan är vad dessa 8 miljonerskulle betyda för t. ex. skyddsrumsbyggandel och om de över huvud taget kanstimulera lill ökat skyddsrumsbyggande. Det är främst faslighetsägare ochkommuner som har alt la ansvaret för skyddsrummen, och i dagens kärva läge kanman inte räkna med atl i en hast kunna uppfylla de krav, som den nyacivilförsvarsdoktrinen uppställer. Jag ser heller inte så dystert på civilförsvarsberedskapensom de föregående talarna har gjort,. Om det t. ex gäller ett angrepp påStockholm finns ju utrymningsmöjlighelerna kvar. De är inte sämre därföratt vi nu har en ny målsättning, nämligen att bygga fler skyddsrum inne istaden. Vi har ju kvar de gamla utrymningsmöjlighelerna, som vi tidigare litadehelt till. Och dessutom har vi nu i ett utbyggt tunnelbanesystem, somvisserligen inte utgör ett helt lillföriitligl skyddsrumsarrangemang men somsäkerligen kan kompletteras, så alt vi får ett skyddsrumssystem som i framtidenkan betyda ganska mycket. Jag tycker således atl pessimismen införförsvarsbeslutet är en smula opåkallad. I själva verket vill det synas som om civilförsvaret iframtiden får slora möjligheter och rent av prioriteras framför andraförsvarsutgifter, när planerna har blivit klara. Man kommer då att lägga nermer pengar på civilförsvaret . En annan utrustningsdetalj inom civilförsvaret som harspelat en roll i diskussionen och även i reservationerna är gasmaskerna. Jag vill fråga , som väl känner lill detta bäst: I vilket land har man gasmasker tUl hela befolkningen? Det är vad man nu kräver här. I utskottets betänkandet står del att gaskrig enligt utskottet inte kan uteslutas. Nej, självklart inte. Och därför tillstyrker utskoltet en fortsatt produktion på en kvarts miljon gasmasker eller något mera . Jag vet mycket väl alt de inte helt och hållet är ett nytillskott, utan att de ersätter en del '' äldre materiel som inte kananvändas. Del blir därför inte ett så stort Men utskottet säger vidare atl om del uppstår ett akut Nr 92 behov, så kan den produktion som är i gäng ökas ytterligare. Försvarets fortsatta inriktning m. m. På detta svarar säkerligen att nian kan intemed ett så -yg p.,gj 1979 hastigt påkommet beslut åstadkomma alt hela behovetav gasmasker tillfredsställes genast. Nej, men det kan man ju inte heller genomdet förslag som reservanterna framför. Det går inte all ändraproduktionen så alt den täcker hela behovet. Frågan är, om vi skulle bli såmycket bättre ställda om produktionen hade kunnat fä fram gasmaskerför hela folkel. Sedan skulle man uppleva att alla dessa gasmasker skullebehöva kasseras på en gång. Under alla förhållanden måste vi väl ha enfortlöpande produktion i framliden också, sä all gasmaskerna ersätts successivtvarje är. Det verkar som om gasmaskfrågan hade blivit akut.Men inte förrän relativt sent har civilförsvarsslyrelsen haft klart för sigvilken typ av gasmask man skulle inrikta sig på, och därför har styrelsenganska sent kunnat bestämma sig för en tillverkning. Jag vet inte om styrelsenhar bestämt gasmasklypen för barn, men produktionen av sådana gasmasker har ialla fall inte kommit i gång. Situationen är följaktligen att vi ligger istartgroparna, och då kan man väl inte räkna med all problemet skall vara löstom bara något eller några är. Hur i all sin dar har del plötsligt kunnat bli så aktuelltatl varje individ skall ha gasmask? Vi godtar förutsättningen för planeringenav civilförsvaret, nämligen all vi inte skall behöva räkna med angrepp medkärnvapen. Räknar vi då med ett gaskrig? Utskottet vill inte utesluta det. Menreservanternas enorma iver att täcka behovet av gasmasker tyder jupå all man anser alt gasmasker skulle komma att behövas. 1 onödanskräms människor upp inför en fråga som inte ansetts böraaktualiseras. Varför skulle den vara så brännande just , när vi räknar med enavspänningstid och där t. o. m. frågan om kärnvapenangrepp kopplats bort? Vi har enligt mitt förmenande för övrigt en bättre samlingkring civilförsvarslanken än vi haft tidigare. Planerna pä en långsiktigupprustning med skyddsrum och gasmasker och på ett fortsall utbyggande avledningsfunktionen och organisationen håller på all realiseras. Vi vägar sefram emot en lid då civilförsvaret kommer atl bli kanske ännu bättretillgodosett än det militära försvaret. Jag har en mera optimistisk syn på det framtidacivilförsvaret. Det är obefogat att ta lill så heta tonfall som inte minstcivilförsvarsslyrelsen gjort vid nedprulningen av styrelsens pelilaskrivelse.Civilförsvaret är väl planerat och en utredning är all vänta. Dåkan också det som var inne på diskuteras, nämligen en bättreutformning av skyddsrummen bl. Med detta biträder jag utskoliels förslagom anslaget tillcivilförsvaret och yrkar avslag pä motionerna 1605 och 1606. vilka ligger tillgrund för reservationen 5. Del liar väckts några andra motioner i speciella frågor,som har avstyrkts av utskotiet. I motionen 1569 vill i alt enskilda skall få möjlighet all själva anskaffa skyddsmasker. Delta yrkande har utskoltet gått emot bl. a. därför att kraven piisiikeclicl 133 Nr 92 därigenom skulle kunna försummas.Vi menar atl gasmaskproduklionen den ° genom civilförsvaret, som bör kunna fä en 29 mai1972 tillverkning tillräcklig för allläcka hela behovet. Försvarets fortsatta inriktning m. m. har en motion som rör sig på ett stort fäll.Hon anser all civilförsvarsbehovcn skall tillgodoses bättre så alt vi får ettfullgott befolkningsskydd. Detta bör ske på del militära försvarels bekostnad. Utskottet har samma mening som deparleiiientschefen atlman bör ha en kostnadsram för civilförsvaret och en för del militära försvaret,varför utskoltet avstyrker motionen. begär i motionen 443 en utredning avkostnadsansvaret för verkskyddet, vilket del nu åligger företagarna attbetala. Han hänvisar lill att man kan få ell annat utnyttjande avverkskyddei. Detta skulle motivera all kostnaden för verkskyddet avlastadesföretagarna. Utskottet hävdar dock atl det är företagarnas sak att ordnaverkskyddei och all kostnaderna skall betalas på sätt som sker. Utskottethar påpekat, all verkskydd i framliden inte kommer alt krävas för deindustrier, som endast har 100 personer anställda, och alt tvingande pliktendast kommer all föreligga när de anställdas antal går upp lill 200. Därmedblir verkskyddei totalt sett billigare för förelagarna, även om de som drabbasav utgiften alltjämt har samma kostnader. Vi har sagt att det på längre siktkan bli en annan bedömning och därmed har vi avstyrkt även . har väckt en motion om upprustning avödegårdar alt användas som ulrymningsbosläder.