prot · FV0952 · 1972-12-31 00:00:00 — Det hjälperinte att sätta in sådana medel som polis, övervakning, vård och annat på ettsent stadium, utan vi måste börja redan från början. Givetvis finns inte enhelt idealisk skola jorden och människorna är inte sådana men vi har påkristet håll den uppfattningen att borttagandet av katekesen 1919var ett missgrepp. Många skrattar åt ett sådant uttalande, men jag hör till demsom menar att det var oriktigt att ta bort katekesen. Vi menar att en skola,som har prägel och är byggd på , på bud och som är prägladav de satser, som varit vedertagna under årtusenden som samhällets grund,skulle betyda en förändring till det bättre. Vi anser att kristendomen är vårtsamhälles grund, våra lagars undertag. Kyrkan är skolans moder. Vi vill se detså. De som ser det annorlunda har sin valfrihet men vi har det inte. Kanske 70procent i skulle sända sina barn till en skola kännetecknad av fasthet,disciplin och gudsfruktan, och därmed respekt för människan, för nästan, förjämlikheten. Men det finns inte i någon förståelse för den tanken.Jag vill då gärna fråga: Vart tar då jämlikheten vägen? Jag tror att vi kommer att få kristna skolor, alternativaskolor. Det går nog inte att stoppa, men det blir väl då på den enskildes, påföräldrarnas egen bekostnad. Eller också måste det ske någonting annat. De somenligt vissa undersökningar representerar av målsmännen och som ärnöjda med monopolet måste tänka om, så att hela skolan utformas på ett annatsätt, på en grundval, på den bibel som är anledningen till atträttssamhället i har existerat till . Det finns naturligtvis ett alternativ till, och det är dentotalitära statens. Jag är en av dem som underkänner som filosof ochsamhällsbyggare. Han är död. Men i de kommunistiska länder som åberopar en skola med ordning och som syftar till att bevara det samhället, ettsamhäUe som jag inte i och för sig skulle trivas i men där det utan tvivel ärannortunda i skolan. Jag har här 20 punkter som är ordningsregler enligt detryska undervisningsväsendet -jag skall inte läsa upp dem, så förskräcks inte!Det är ett långt stycke. Men jag kan gärna låna ut det om det är någon som ärintresserad. Det finns en mängd saker där, som jag gärna skulle se respekteradeockså i den svenska skolan. Skall vi behålla demokratin, rättssamhället,friheten och tankens rymd i , måste också vi behålla och befästa våragrundvalar. Vi somvill ha ett kristet skolalternativ tycker så. Jag måste börja med att beklaga att jagtvingas ta några fler minuter i anspråk än jag urspmngligen hade angivit, avdet enkla skälet att nu inte mindre än fem representanter för moderata samlingspartiethar varit uppe och pläderat för ett alternativt skolsystem. Låt mig försöka atti någon mån reda upp förvirringen. En utgångspunkt när man principiellt skall granska dettaproblem kan vara att ställa t, ex, följande frågor; Hur skall man utformarätten att sända skolpliktiga barn till annan undervisning än den samhällettillhandahåller? Hur skall vi ha det med rätten att starta och driva enskildaskolor? I vilken omfattning bör statsbidrag utgå till enskilda skolor? På de här punkterna kan man säga att de fem talarna frånmoderata samlingspartiet undgick att ge några som helst konkreta besked. Jag ärinte alldeles övertygad om att i Agnas, , herrWerner i , och är helt överens på alla dessapunkter. Och det finns anledning att fråga var moderata samlingspartiet somparti här står. Jag har all respekt för den uppfattning som iAgnas tidigare och gjort sig till tolk för. Men det är lite annorlunda närde som är ansvariga skolpolitiker från moderata samlingspartiet kliver framoch antyder att de står bakom dessa ståndpunkter. Om vi går tillbaka till vad som sades i propositionen 54 år1962, finner vi att Kungl. Maj:t där framhöll att en "privat skola intebör få drivas så att den kommer i strid med eller motverkar den målsättning somstatsmaktema fastställer för den obligatoriska skolans verksamhet ochUtveckUng". Det angavs vidare att man av en privat skola, som tar emotskolpliktiga elever, bör begära att undervisningen till art, omfattning ochallmän inriktning väsentligen motsvarar den obligatoriska skolans samt attskolan förestås av en person som har erforderlig skicklighet för undervisningoch är väl lämpad att förestå en skola. Frågan om bidrag från stat och kommun behandlades i sammaproposition. Där anförde departementschefen att som allmän regel bör gälla"att statsbidrag inte bör utgå annat än i de fall då det finns en starkpedagogisk motivering eller andra liknande särskilda skäl för ett bidrag".Förutom stöd till experiment-och friskolor nämnde departementschefen även s. k.nationalitetsskolor. Slutligen anförde han; Redan utgående statsbidrag tordesålunda böra indragas endast om starka skäl därtill föreUgger." Riksdagengav sedan sin anslutning till dessa riktlinjer för att anordna statsunderstöddaprivatskolor. Ifrån sida står vi fast vid den uppfattning som vårriksdagsgrupp då anslöt sig till. ger, som i Agnas påpekade, skollagenmycket klara anvisningar om kriterierna för skolpliktens fullgörande i enskildaskolor. Det finns däremot inte klara anvisningar om statliga eller kommunalabidrag. Genomgående har kommunerna reducerat tidigare utgåendebidrag på grundskolenivån till att främst omfatta fria läromedel ochskolmåltider. Jag tycker det är helt naturligt att i varje fall dessaskolsociala förmåner kommer de elever till del som fullgör sin skolplikt iannan skola än sådan som samhället anordnar. Vad beträffar frågan om privatgymnasier finns sådanaegentligen bara i och , I har antaletprivatgymnasier reducerats från tidigare omkring tio till i dagens läge omkringfyra. Några har upphört, några har kommunaliserats. Gymnasieplaneringskommitténinom skoldirektion har genom ett socialdemokratiskt majoritetsbeslutförordat att bidragen till samtliga privatgymnasier med undantag av Franska skolanskall upphöra fr, o, m, /74, Minoriteten, som består av denicke-socialistiska oppositionen, förordar att de få återstående gymnasiernasamordnar sin verksamhet, bereds plats i nya lokaler och även i fortsättningenfår kommunala bidrag. Jag har ställt en interpellation tillutbildningsministern om hur han ser på frågan om fortsatt statsbidrag tilldessa privatgymnasier i , Det föreligger enligt min mening en klar skillnad mellanatt låta offentliga bidrag utgå till redan existerande privatgymnasier och attbesluta om sådana bidrag till gymnasier som startas eller nyplaneras.Undervisningen vid privatgymnasierna är ur samhällets synpunkt mindre kostsamän den som bedrivs vid de kommunala gymnasierna. Eleverna får fler alternativ ochintagningen sker genom intagningsnämndens försorg, varför invändningen attföräldrar kan köpa sina elever en gymnasieplats knappast är riktig. Det böralltså vara naturligt att i de få kommuner där sedan ett stort antal årprivatgymnasier existerar låta dessa leva kvar så länge huvudmännen ser detangeläget att fortsätta att bedriva undervisning. Däremot är det likanaturligt, menar jag, att vara restriktiv när det gäller att uppmuntratillkomsten av nya privatskolor på grundskole- och gymnasienivå. Därvid tordeendast starka pedagogiska skäl kunna fälla utslaget tUl förmån för ettsamhälleligt stöd. Men också från denna regel kan man naturligtvis behöva göraundantag. Man kanske skulle tillfoga här att på en sektor har vihuvudsakligen enskilda skolor. Då tänker jag på folkhögskolesektorn, och det ärväl ingen som vill ifrågasätta det systemet. Sedan har vi frågan om ett alternativt skolsystem, och detär faktiskt det som representanterna för moderata samlingspartiet har talat förhär , från till i Agnas, med litet olikaformuleringar, tydligen medvetet sä valda att de skall kunna tillfredsställahela spektret av intressenter - från de grupper som åsyftar starktkonfessionella skolor till dem som i första hand vill ha privatskolor av pedagogiskaeller andra motiv. Jag vill gärna upprepa frågan: Vilken är moderatasamlingspartiets uppfattning i fråga om ett alternativt skolsystem? Jag känner ett behov av särskilt sedan iAgnas har apostroferat mig personligen - att ge några synpunkter på dettaproblem, så mycket mera angeläget som den debatten ju rasar ute i landet ikommuner och församlingar. Det som utmärker den obligatoriska skolan i vårt land äratt den är öppen för alla, för barn från familjer med skilda livsåskådningar,religiösa värderingar och politiska uppfattningar. Detta är betydelsefullt inteminst i dagens läge när ett växande antal invandrare företräder helt andrareligiösa traditioner än vi varit vana vid i vårt land. Ett växande antalkatoliker, ortodoxa, muhammedaner och t, o, m, buddister finns nu i det svenskasamhället, som har blivit ännu mera påtagligt pluralistiskt . Principerna för undervisningen i religionskunskap varierarfrån land till land, I många stater har man ingen undervisning alls utanöverlåter detta ämne helt till kyrkor och trossamfund, I andra länder har manfortfarande konfessionell undervisning i skolan. Dit hör våra nordiskagrannländer. Det system som vi tillämpar i är unikt i världen, Jaghar, i Agnas, inte sagt att det är bäst i världen, jag har sagtatt det är unikt, - Men intresset för den svenska undervisningsmodellen ireligionskunskap växer ute i , T, o, m. i börjar man kasta sinablickar på den modell vi har valt i . är religionskunskapen i den svenska skolanobligatorisk. Också de linjer som tidigare saknat sådan undervisning har nufått del av den. Det tidsmässiga utrymmet för religionskunskapen har faktisktökat, och framför allt har ämnet etablerats och accepterats på ett annat sättän bara . I den nya skall religionskunskapenåtnjuta samma förmåner som andra orienteringsämnen, alltså kunna bli föremålför koncentrationsundervisning och samverkan med andra ämnen. Därmed öppnasockså möjligheterna för mera elevaktiverande arbetsformer och läromedel, ochman undviker att religionen blir en inkapslad och isolerad företeelse iundervisningen. Skälen mot ett alternativt skolsystem är mänga. För detförsta strider det mot den gmndläggande tanken att den svenska skolan skallvara öppen för alla barn, oavsett föräldrarnas religiösa och politiska värderingar.Den gemenskap och samsyn som den svenska skolan bygger på skulle brytas sönderav ett alternativt skolsystem. För det andra skulle stat och kommun inte ha rådatt bygga upp parallella skolsystem, där man finge räkna med att man frånskilda religiösa grupperingar gjorde anspråk på statliga och kommunala bidrag.För det tredje skulle ett tillhötesgående av kravet från visst kristet håll påett alternativt skolsystem kunna rycka undan gmnden för den objektiva religionskunskapensställning. Och slutligen - här använder jag mig av ett argument, som herrNilsson i Agnas möjligen kan känna igen från den inomkyrkliga debatten - skulleden risken ligga nära till hands att ett alternativt skolsystem skulle vändasig enbart till de välanpassade, till fromma föräldrars mer eller mindre frommabarn, medan samhället i den vanligaskolan skulle dra försorg om alla andra. Både med tanke på samhörigheten isamhället och med tanke på budet att ta vara på de nnnsta av våra bröder skulleett alternativt skolsystem te sig ganska väsensfrämmande även medutgångspunkt i kristna värderingar. säger i Agnas, att han inte accepterardenna modell för undervisning i religionskunskap. Nej, det vet jag, men det ärändå ett faktum att kyrkorna och trossamfunden i vårt land genom sinarepresentativa organ har gjort det. Och vida mera intressant är att det råderenighet om systemet även bland människor med en annan livsåskådning än denkristna. Då kommer naturligtvis frågan, om allt är väl beställt medreligionskunskapen och med skolan. Enligt min mening är grunden för undervisningen- läroplanens utformning, antalet timmar och den objektivitetsprincip sominnebär allsidighet och saklighet - väsentliga fundament, som det inte finnsanledning att ifrågasätta. Inte heller tror jag det finns anledning att misstrolärarkårens vilja att följa gällande bestämmelser. Däremot finns det säkertåtskilligt att göra när det gäller läromedlen. Många läroböcker är bristfälligapå religionskunskapens område precis som i andra ämnen, I samband med attläromedelsutredningen nu publicerat sitt betänkande finns det anledning att vidremissbehandling och i förberedelserna för ett ställningstagande i pånytt granska principerna för läromedlens utformning också i detta ämne. Detfinns också all anledning att diskutera metoder och principer för att göraundervisningen mera levande och aktuell. Inte minst elevernas medverkan är härviktig. Slutligen ett ord - och det må gälla i Malmöoch i Agnas liksom många andra ledamöter i kammaren - om kyrkornasansvar. Vi måste också ställa större krav på de kristna församlingarnas ochkyrkomas kompletterande undervisning liksom på hemmens fostran på detta område.Men alla svenska barn bör kunna gå i en obligatorisk skola, där en objektiv,dvs, saklig och allsidig, undervisning i religionskunskap meddelas. Det ärsäkert många i kammaren som är överens om att så många som möjligt av barnendärutöver behöver få denna undervisning kompletterad med en utbyggd ochförbättrad undervisning och fostran i församlingarnas och samfundenslegi. Därvidlag har vi alla anledning att se om vårt hus, men det är faktisktinte angelägenhet. () kort genmäle: böriade med att tala omtankeförvirring. Jag tycker att hans anförande visar att han själv drabbats aven svår sådan, och dessutom hör han faktiskt inte på vad andra säger. Jag sadealldeles tydligt att alla skolor, oavsett om de är privata eller offentliga,måste uppfylla av samhället uppställda krav. Moderata samlingspartietsuppfattning finns det ingen anledning att eftertysa här. Den är fullständigtklar och har redovisats i den motion som vi nu diskuterar. Det är inget tvivel om att den principiella skillnadenmellan och mig är mycket stor, och den interpellation som hantalade om visar ganska bra vad det handlar om, I interpellationen talas detbara 6 protokoll 1972. om att detär bra med privatskolor, eftersom det ibland behövs en lugnare skolmiljö. Dekan vara ett billigare alternativ, och de möter också stort förtroende och haren betydande goodwill inom . står också som reservant i det nu aktuellabetänkandet till förmån för en motion som kräver effektivareföräldrautbildning, men något vidgat föräldrainflytande över skolan vill hantydligen inte höra talas om. Att föräldrar och elever skulle ha fritt valmellan olika skolor och skolor av olika typ omöjliggörs enligt avpraktiska skäl. resonemang borde föra till slutsatsen attvi inte skall ha någon frihet alls det är nämligen i särklass billigast,enklast och enhetligast, I andra länder har man kunnat klara problemen principen om föräldrars och andra laga målsmäns frihet att välja för sina barnhar ansetts vara värd den ansträngningen. uppehöll sig relativt mycket vid moderatasamlingspartiets syn, som han försökte ta avstånd från, och det lyckades hanmycket bra med. Jag skall be att få citera ur en ledare i medrubriken för att ge tillfälle attta avstånd också från den. Det heter där: "Våra socialdemokratiska förmyndare vill heltavskaffa privatskolorna trots föräldrarnas protester, de betraktas som enouthärdlig avvikelse från Ukformighetens princip, I danska skollagen sägs det klart ifrån att privatskolorsom uppfyller vissa villkor har rätt till bidrag,- Hur som helstär det klart att socialdemokraterna inte godtar annan valfrihet än den kommunensjälv tillhandahåller. Den respekt för föräldrarnas önskemål när det gäller deegna barnens utbildning som i de flesta kulturländer är självklar har svenskamakthavare successivt avskrivit," Det är intressant att konstatera att moderatasamlingspartiet är ensamt om att slå vakt om valfrihetens princip. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle; Hade jag inte sett ikammarens talarstol utan endast hört vissa avsnitt av hans anförande, skullejag närmast ha trott att det var en socialdemokratisk utbildningspolitiker somframlade sina synpunkter. Moderata samlingspartiets syn på den fråga som vi nudiskuterar kan finna, om han läser innantill i den reservationensom och jag står för. Vi har inte talat om i debatten och talarinte heller i reservationen om alternativt skolsystem. Det är fråga omalternativa huvudmän och alternativa skolor inom skolsystemet. Orsaken till att vi vill ha alternativa huvudmän ochdärmed alternativa skolor är rent pedagogisk. Därigenom blir det ju möjligt förmålsmän och elever att om de så vill välja skolor, där t. ex. nya idéer och metoderbeträffande såväl kunskapsinlärning som den sociala fostran snabbt kanintroduceras och olika utformningar av skolmiljön prövas. Erfarenheten visaratt detta sker effektivare och snabbare inom skolor med enskilda huvudmän. Detkan vi se i vår skolhistoria, och det finns ingen anledning att tro att detskulle vara annorlunda i fortsättningen. hållerdessa enskilda skolor med enskilda huvudmän på att slås ut. Vad vi nuvill är att få till stånd en utredning som skall försöka tackla Onsdaeen den problemethur sådana skolor skall kunna vara kvar och naturiigtvis också r -j jq-tt i någon utsträckning nyskapas. Det är vad det hela rör sig om och--------------- Det tycker jag att borde ha kunnat läsa Vissa gemensamma sig tilloch inte framföra i vissa stycken, som jag ser det, rena fantasier flingor om vad moderata samlingspartiet vill. i Agnas (m) kort genmäle: En del av det som frågade om,nämligen objektiviteten i religionsundervisningen, skall jag ta upp underpunkten 6, Som svar på frågan hur vi har tänkt oss utformningen av det kristnaskolalternativet kan jag hänvisa till debatter i andra kammaren 1970 och idenna kammare 1971, Vid det sistnämnda tillfället åberopade jag i ett längreanförande att det har gått bra i andra länder, där det finns alternativaskolor, och att det därför borde gå bra här också. För övrigt syftar motionernatill att det skall utredas hur en sådan skola skall utformas. Att samfundenskulle vara så många och olika att de inte skulle finna en gemensam nämnarehärvidlag anser jag vara orimligt, särskilt som det är ordningen ochdisciplinen och andan i skolan som är de avgörande motiven for en alternativ skola.Jag tror alltså att vi skall kunna finna former för samarbetet. Vi har ju tänkt följa skollagens 6 kap, 34 §, Vad som stårdär har vi ingenting emot, utan det är klart att den skola vi skall byggaverkligen skall ge både fostran och kunskaper som är fullt jämförliga med vadden andra skolan ger. Och givetvis skall den vara öppen för alla, inte bara förde välanpassade, men eleverna torde bli mycket mera välanpassade i den skola vivill ha. talade om moderata samlingspartiet. Kanskejag vågar anföra ett litet minne från , när och jagmöttes i och jag till min förskräckelse upptäckte att den storaskolans aula var full av i huvudsak folkpartister. Jag tänkte: Ve mig, nu närfolkpartiets skall tala mot moderaten , som trorpå en alternativ skola. Jag tror att häller med mig om att detbefanns att publiken inte höll med . Åhörarna var i huvudsakfolkpartister - i är ganska få men de hade samma synpå skolan som jag försökt föra fram och som och hansmedmotionärer fört fram i motionen I 148. Vad som har anförts om att kyrkorna borde göra mera skalljag ta upp under en annan punkt. När sade att vi skall ta hand om bröderna,vill jag säga att det gjorts en undersökning där den här frågan ställts; SkulleNi gärna se att Era barn gick i en skola som präglades mera av syn? Dåsvarade enligt uppgift ja. Jag tror att det i huvudsak är de som herrWikström kallar för våra bröder som svarade så. Det är inte bara kristnabekännare. Det är bara en liten del som är det. De vill gärna skicka sina barntill en för att få hjälp, HexxWERNER i (m) kort genmäle; Jag vill anknyta till det sista som herrWikström sade i sitt anförande nämligen om kyrkornas ansvar då han nämnde attkyrkorna måste föra in kompletterande undervisning, "Men det är interiksdagens angelägenhet", ansåg han. Ja, det är frågan, ! Jag talade om min motiondär jag vill ha fram konfessionell undervisning för fritt valt arbetesom ett komplement till den obligatoriska objektiva religionsundervisningen.Jag tycker att det vore en medelväg som skulle finna lämplig, typå så sätt skulle man kunna tillgodose kravet från dem som vill ha en kristenskola. Det är ju närmast kristendomsämnet man vill slå vakt om. Som sagt, detkan visst vara angelägenhet. Det hade varit intressant att höra herrWikströms syn på det lösningsförslaget. () kort genmäle: Det var tidigare fem eller sex representanterför moderata samlingspartiet som uttalade sig i dessa frågor, 1 replikväxlingenhar bara fyra deltagit! Jag vill bara göra en korrigering och skall låta detandra stå oemotsagt av tidsskäl. När i Agnas påstår att det huvudsakligen varfolkpartister som lyssnade på vår debatt i , så tar han nog fel. Jagskulle önska att det vore som han säger. Men det var så gott som enbartmänniskor som jag visste i förväg stod på sida, och jag byterinte åskådning bara för att jag befinner mig i minoritet. Jag vill faktiskt upprepa frågan: Vad är det egentligenmoderata samUngspartiet vill? och försöker slingrasig och säger; Läs vad som står i motionerna! Men det ni har sagt då? Vadär det man vill? Vill man bevara de nu existerande enskilda skolorna? Det är,har jag sagt, helt legitimt. Vill man införa ett begränsat antal enskildaskolor därutöver? Vill man ha ett alternativt skolsystem? Vill man ha ettalternativt skolsystem av pedagogiska skäl? Eller vill man ha ett alternativtskolsystem av konfessionella skäl? En liten stillsam synpunkt; Man kan intedansa på alla bröllop! HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle; Jag vill än en gång för , att i varje fall jag inte sagt något om ett alternativt skolsystemutan jag talar fortfarande om alternativa huvudmän och alternativa skolor inomsystemet. Det är inte alls fråga om att undervisningen i dessa skolor ickeskall följa de av skolmyndigheter av olika slag i detta land fastlagdariktlinjerna. Jag understryker också att det huvudsakligast är avpedagogiska skäl, för tjänsten åt de unga människorna alltså, som vi vill hakvar alternativa skolor och alternativa huvudmän. vet mycket väl, att dessa skolor och derashuvudmän håller på att slås ut. kan ju titta t, ex, påförhållandena sådana de nu utvecklar sig här i på den kommunalasidan. Då är det ganska naturligt att vi vill dels slå vakt om de enskildaskolor som finns, dels ge möjlighet till nya sådana skolor med alternativahuvudmän Vi vill att villkoren för att detta skall kunna ske skall NrSl undersökasi form av en utredning. Läs vad reservationen går ut på! borde äntligen kunnaförstå vad vi menar, 5 2pj,j| J972 Om sedan vill läsa in andra uppfattningar i vad andra sagthär , så må det vara hans ensak, men skall hålla Vissagemensamma sig tiU den reservation det rör sig om här. () kort genmäle; Det är en underlig debatt som . Han räknar på fingrarna, ena gången till fem representanter och andra gångentill fyra representanter för moderata samlingspartiet. Det är väl att spillatid. påstår att vi slingrar oss och inte vet vadvi vill. 1 likhet med vill jag be honom läsa för det förstamotionen, för det andra reservationen och för det tredje våra anföranden iprotokollet. Det är möjligt att vi får ha litet privatlektioner också. Jagtycker i och för sig inte att det är svårt att förstå att inteförstår den principiella ståndpunkten, men med litet påläsning och som sagtlitet privatlektioner kanske det kan gå. Men, , slingra Er nu inte! Tag nu avståndfrån den beskrivning av en liberal skolsyn som jag citerade! Det kommenteradeherr egendomligt nog inte alls. () kort genmäle; Jag har .samma uppfattning som Dagens Nyhetergav uttryck för i den ledaren, nämligen att vi inte skall avskaffa de nuexisterande privatskolorna. Det var vad den ledaren talade om. Om det nu är så att är representativ förmoderata samlingspartiets skolpolitik får jag väl tro honom på orden.