prot · FV09115 · 1972-12-31 00:00:00 — Fackföreningsrörelsen står också inför storauppgifter inom arbetslivet vilka måste lösas. Jag vill bara nämna två StenAndersson har nämnt andra. Det är frågor om arbetsmiljö samt insyn ochmedbestämmanderätt för de anställda. Förhandlingarna strandade och lagstiftningmåste tillgripas i fråga om styrelserepresentation i företagen. Man kan befarasvårigheter att komma fram avtalsvägen också då det gäller arbetsmiljöfrågorna,även om vi hoppas på samförstånd vid förhandlingsbordet.Fackföreningsmedlemmarna inser delta förhållande och vill också ifortsättningen stödja det parti som arbetar för deras sak. De vill ha möjlighetatt påverka det partiets politik och inriktning, och det får man genommedlemskap. Vi vill också själva bestämma den anslutningsform som vi väljer. Av vad jag sagt framgår att jag yrkar bifalltill betänkande nr 34. Kollektivanslutning till poUtiskt parti Kollektivanslutning till politiskt parti HerrÅKERLIND (m) kort genmäle: i talar om behovet avintimt samarbete mellan fackföreningsrörelsen och socialdemokratiska partiet.Jag anser att sådant samarbete, om man nu vill ha det, går mycket väl att hautan kollektivanslutning av medlemmarna till partiet. Men om det är så viktigt,trots allt, att ha samarbete just med det partiet, kan då i Växjöförklara varför tjänstemannaorganisationerna ofta fått bättre förmåner iavtalen utan kollektivanslutning och utan samarbete med socialdemokratiskapartiet, såsom LO har haft? Beror det på dåliga förhandlare inom LO, ellerberor det på att man har samarbete med socialdemokraterna? () kort genmäle: i försöker dribbla bortden fråga vi diskuterar. Vi diskuterar inte ATP eller borgerlig oenighet ellerenighet, utan vi diskuterar frågan om det är demokratiskt tillåtet att berövaden enskilde rätten att själv suveränt bestämma över sin politiska partitillhörighet.Diskutera det, , och inte en massa annat - det hör inte hit. Ochvarje människa som vill svara ärligt på frågan, om detta är tillbörligt urdemokratisk synpunkt, måste naturligtvis svara nej. talar om företagsdemokrati, arbetsdemokratioch medbestämmanderätt. Och det kan ni göra utan att rodna, som niviU beröva den enskilde den elementära rätten att få bestämma vilket politisktparti han vill tillhöra för att ta ett visst jobb! Så var det , som säger att vi inte skall sättaupp pekpinnar och att det inte betyder någonting vad säger. Menvarför väcker då en sådan massa motioner o. d., om detinte betyder någonting vad säger? Lägg ner rörelsen, ställ inte upptill val om ni har den uppfattningen! () kort genmäle: Jag vill bara lämna ensakupplysning med anledning av i anförande. Han har läst påärendet ganska dåligt. Reservationen hade samma innehåll somreservationen . HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Vi vet ju vilket gott samarbete kunna ha med representanter på . Om han kunde utvecklanågonting den vägen och på så sätt hjälpa oss inom fackföreningsrörelsen att fäigenom våra krav gentemot arbetsgivarna, så skulle vi vara honom myckettacksamma. Men vad man här vill göra är ju att förbjuda svenskafackföreningsmän att på sina möten, på lokalnivå, fatta beslut som de ansergagna deras rörelse och deras arbete. När säger att tjänstemännen har fått bättreförmåner och att det möjligen kan bero på dåliga förhandlare inom LO, så är detegendomligt att av en människa, som i alla fall har tillhörtden fackliga rörelsen, få höra ett sådant anmgslöst yttrande. Det lönar siginte att bemöta det. Detsammagäller när han säger att vi inte skall kunna få fattasådana här beslut och att de är odemokratiska. Ja, då är det väl i lika höggrad odemokratiskt att förbjuda fackföreningar att fatta beslut som de ansergynna sina medlemmars intressen. () kort genmäle; Jag förstår mycket väl att iVäxjö har svårt att bemöta det uttalande jag gjorde. Kollektivanslutning tiU politiskt parti HerrHERNELIUS (m): Denna sal är ju ursprungligen byggd som en teatersalong,och i föregrep utvecklingen genom att härframträda som komediant ett slag och uppföra några av de sketcher som hanenligt egen utsago framför på olika kurser ute i landet. Han uppträdde somdjävulens - dvs. de borgerligas - advokat, och det var naturligtvis ett försöksom på förhand var dömt att misslyckas. Utgången av det hela var lika säker somslutresultatet i en love story på filmduken eUer i veckopressen eller i bokformeller som utgången av en , drog sig snöpligtslagen tillbaka, samlade ihop spillrorna och återgav intermezzona i stället idenna kammare. Tekniken är inte alldeles ny - den finns redan i ettbekant drama av . Jag vill bara tillägga att det ligger ljusårmellan och som dramaturger. I sak var naturligtvis inlägg meraavsett som en förevändning för att kasta några spann smutsvatten på deborgerliga partierna. Jag skall inte ingå på den delen av hans framställning såmycket. anklagades för sitt förflutna. Jag vill sägaatt alla meningsriktningar och alla partier - partierna är ju relativt nya idet här landet - har väl anledning att sätta sitt förflutna under historiensgranskning, och det finns då för alla partier och alla meningsriktningar saker attbeklaga och saker att vara stolt över. Konservatismen har för sin del intet attskämmas för i denna belysning och mot denna bakgrund. Jag hoppas att inte hör till den historielösa ungdomen så till den grad att hanglömt t. ex. att det var en högerregering som framlade förslaget omrösträttsreformen 1907. Jag tror också att han bör ta tillbaka att moderatakrafter skulle vara emot yttrandefrihet. Det finns inte det minsta belägg förett sådant påstående. Det hot mot yttrandefriheten som finns ärväl den ideologi som kommer till uttryck på kultursidor inte på ledarsidorna där man säger att "yttrandefrihet skall medges demsom tycker som vi, inte några andra". Där finns det ett hot motyttrandefriheten, ! Vidare sade att de moderata kämpar förkrafter som står fackföreningsrörelsen emot. Där är det gammalklasskampstämning som försöker frammana. Han vet lika bra somalla vi andra att arbetsmarknaden rymmer olika parter arbetsgivare, tjänstemannaorganisationeroch fackföreningsorganisationer och de kämpar var och en för sitt. Så är detockså inom näringslivet. Där står organisationer på samma sida eller motvarandra. Det tillkommer partierna att bedöma utgångspunkter och resultat. Kollektivanslutning till poUtiskt parti vi hadekommit så långt i modernitet, , att vi var eniga om att allaorganisationer och alla demokratiska partier i det här landet strävar till detallmännas bästa, tiU en höjning av den allmänna och kulturellalevnadsstandarden. Men har inte kommit så långt. Men det är gubevars inte för det socialdemokratiskapartiets räkning som försvarar kollektivanslutningen. Det harockså i här förklarat senast. Nej, den socialdemokratiskepartisekreteraren talar för sina blå ögons skull. Han tänker inte alls på denmajoritet av de 900 000 medlemmarna som skulle riskeras, omkollektivanslutningen upphörde. Det har han självfallet inte en tanke på. Jagvet inte om det rör sig om 700 000 eller 400 000 siffrorna är osäkra, det ärSten och jag överens om - men det är dock en majoritet. Och sanningenligger väl närmare de 700 000 än de 300 000 å 400 000 som också har nämnts. Kammaren önskar väl snart gå till votering, och jag skalldärför inte fördjupa mig i detta resonemang så länge till. Men för att anknyta tillstatsministerns tal här vill jag bara säga att det är djupt oroande iden svenska demokratin att en majoritet av det blev ju ett 60-talinstämmanden efter inlägg vill förmena den enskildesvenske medborgaren att själv välja politiskt parti och politisk åskådning.Majoriteten vill tydligen att andra skall bestämma över honom även när detgäller åsikter och frågan om vilket parti han skall tillhöra och stödja. Dettaär odemokratiskt och djupt oroande. Det stämmer inte heller med de mänskligarättigheterna, formulerade i konventioner. riksdag antog för övrigt ensådan konvention . Och det stämmer inte med grundläggandeprinciper för demokratisk åsiktsbildning. Socialdemokratin måste endera dagen tänka om i dettaavseende, för sin egen skull och för sin egen reputations skull. i (s) kort genmäle; Det får lov att bli en akt till efter dettaherr ' framträdande. Därför tycker jag atthan skall ta anställning här, när teatern öppnar. Det finns några roller sompassar honom alldeles utmärkt om inte kroppshyddan lägger hinder i vägen -t.ex. rollen som . Man får verkligen höra väldigt mycket underligt i dennadebatt, t. ex. att en kommunist citerar en man, som då han skrev det citeradeav samma parti kallades klassförrädare, kapitalistlakej osv., nämligen HjalmarBranting. Han åberopas nu som sanningsvittne. Det är en glädjande men kanskeinte helt övertygande omvändelse. Sedan är tydligen det värsta man kan göra att anföraborgerliga argument. Trots att tio talare har uppträtt i denna debatt har ingenav dem egentligen gått in på det realpolitiska resonemang som ligger bakomfackföreningsfolkets prövning av den borgerliga poUtiken och beslutet attkollektivansluta. Och det är naturligtvis helt enkelt därför att ni vet att eraargument och er politik inte håller för en sådan facklig prövning. I övrigthar jag inte mött särskilt många nya argument. Han nämnde ett exempel på förmyndarmentalitet. Det gällde en pamp, sadeherr , , som ville utesluta någon folkpartist. Om det ärföljande att säga. är för det första ingen pamp, han har ingetförtroendeuppdrag han är utredningsman och en bra sådan, efter vad jag kanförstå. Det har för det andra aldrig hänt inom fackföreningsrörelsen att någonuteslutits på den grund som anger, och skulle något försök göras, såskulle hela arbetarrörelsen reagera. Men eftersom anser att det haren så avgörande betydelse, så nämn något fall där detta har hänt! Vad är det för fel, säger , med att denenskilde själv får besluta vUket parti han skall tillhöra? Det är inget fel. Vihar fem gånger så många medlemmar som som den vägen har anslutitsig till partiet. Dessutom ger kollektivanslutningen en rätt tillmedlemsinflytande. Den enskilde kan genom reservationsrätten avgöra om hanverkligen vill utnyttja den rätten. Det kan vi inte finna odemokratiskt. Jag har inte fått några nya argument, men väl ett uppslag.Jag tror att jag skall ta med mig nästa gång jag åker ut till ensådan här facklig kurs, eller om vill åka ensam. Det skulle varamånga fördelar med det. Dels skulle jag kunna ägna min tid åt socialdemokratiskförkunnelse, dels skulle det ta mycket att övertyga fackföreningsfolketom att de skall stödja socialdemokratin och kollektivansluta sig. Vi vinner pådet sättet både tid och pengar, så välkommen, ! Kollektivanslutning till poUtiskt parti () kort genmäle: känner sig nu så svag atthan vill ha assistans på sina möten. Jag skall gärna följa med , omhan känner sitt underlag vackla och knäna svikta. På tal om vill jag baraerinra om att det finns andra roller i skådespelet än , andraroller för vilka inte kan finna hinder. stredju mot observera det väderkvarnar! HertSUNDGREN (s): Det har i debatten påpekats jag tror detvar av i att det sker organisationsförändringar i detsvenska samhället, bl. a. inom fackföreningsrörelsen genomstoravdelningsbild-ningen och det behov som därmed uppstått att inrättarepresentantskap. Det har sagts att detta skulle ha ändrat förutsättningarnaför kollektivanslutningen, därför att det i många fall blev så att ett Utetantal beslutade om anslutningen. Det kan i och för sig vara riktigt, även om vivet att man inom de fackliga rörelserna förbereder besluten genom att ta upp deolika frågorna ute på sektionerna. Men organisationsförändringar sker på allaområden. De sker inom samhället. Kommunblocksreformen är ett exempel på det.Den föranleder också det socialdemokratiska partiet att ändra sin organisation,och man står mitt uppe i det. 1 är den nya organisationen heltgenomförd. Den innebär att man har en arbetarkommun i varje kommunblock och attden Kollektivanslutning tUl politiskt parti egentligapartiverksamheten äger rum ute i de socialdemokratiska föreningarna ute ikommundelarna. Det är där man bedriver mötesverksamhet på fältet, agiterar ibostadsområden, bedriver studieverksamhet. Dessa socialdemokratiska föreningarkan man betrakta som grundorganisationer, och i dem finns det endastindividuellt medlemskap. De som genom sin fackförening har anslutit sig tilldet socialdemokratiska partiet blu" med i den socialdemokratiskaföreningen endast genom att de anmäler sig som medlemmar, och de betalar då enreducerad avgift eftersom fackföreningen betalat in en avgift tillarbetarkommunen. Sedan är de socialdemokratiska föreningarna, precis somfackföreningarna och många andra folkrörelser här i , kollektivtanslutna till sin huvudorganisation, i detta fall arbetarkommunen. Det äralltså i den nya organisationen fråga om ett individuellt medlemskap i densocialdemokratiska föreningen. KoUektivanslutningen ger ju rätt för fackföreningarna attutse medlemmar i arbetarkommunens representantskap och ger rätt för medlemmarnaatt delta i arbetarkommunens möten, att nominera representanter och påverka valav förtroendemän. Det ger dem också rätt att vara med och besluta omanvändningen av de ekonomiska resurser som bl. a. fackföreningarna bidrar tiUgenom koUektivanslutningen. Det anser fackföreningarna vara en demokratiskrättighet, en fråga om medinflytande, som de verkligen vill slå vakt om.Fackföreningarna anser att de själva skall ha rätt att avgöra denna sak och attriksdagen inte skall uttala sig om den eller förbjuda kollektivanslutning genomlagstiftning. a. i nämnde att en tredjedel avLO-medlemmarna är kollektivt anslutna. Han tyckte att det var en Uten andel.Jag kan meddela, att det i , är det tre fackföreningar somanslutit sig till det socialdemokratiska partiet. Det blir i fackföreningsrörelsenett allt starkare krav, att om man satsar pengar så vill man också ha ettinflytande. Det får man genom kollektivanslutningen men inte genom att enbartge ekonomiska bidrag. Av detta framgår att jag naturligtvis yrkarbifall tiU utskottets betänkande nr 34. HerrÅKERLIND (m) kort genmäle: ville göra gällande att detändå till slut är fråga om ett individuellt medlemskap, eftersom man skall anmälatill respektive arbetarkommun om man vill vara medlem. Det är möjligt att det fungerar olika på olika håll. Mennär jag som representant i för det dåvarande blevkollektivansluten till det socialdemokratiska partiet fungerade det så, attden socialdemokratiska arbetarkommunen på platsen inte kände till att jag varkoUektivansluten. I fackföreningen sade man att man hade lämnat meddelande tillarbetarkommunen på avdelningens huvudort i detta fall - om hur mångasom var kollektivanslutna. När jag kontaktade arbetarkommunen i sademan där: Vi har fått betalt för ett visst antal medlemmar, men vi vet intevilka de medlemmarna är; vi har inga namnlistor. Så fungerade det i det fallet. Det är alltså inte fråga omnågot individuellt medlemskap. HerrSUNDGREN (s) kort genmäle: Jag beskrev ju den nya organisationen inomdet socialdemokratiska partiet, där den socialdemokratiska föreningen ärgrundorganisationen. Där är medlemskapet individuellt. Men sedan är densocialdemokratiska föreningen kollektivt ansluten till arbetarkommunen, liksomfackföreningen är kollektivt ansluten. Vi meddelar också - det är riktigt bara antalet medlemmar till arbetarkommunen, precis som fackföreningen gör.Arbetarkommunen vet bara hur många som är medlemmar. Men antalet betyder mycketexempelvis för fackföreningens representation i representantskapet och för dessinflytande där. Det är mot den här bakgrunden mycket underligt att detsägs det har framkommit i många anföranden att man röjer valhemligheten närman reserverar sig. Reservationen går ju inte till den socialdemokratiskaarbetarkommunen, utan den går till fackföreningen. I stort sett är det endast kassöreni fackföreningen som känner till reservationen, och man behöver ju inte angenågra skäl för sin reservation. Kollektivanslutning till politiskt parti (vpk): Efter det att har kallat ossynkliga och uppmanat oss att lägga ned riksdagsarbetet och senare även partiettvingas jag begära ordet en gång till. sade tidigare att det inte var meningsfulltatt göra ett uttalande i sakfrågan. Han ansåg alltså att det var menmgslöst attstödja den borgerhga reservationen . frågade mig varför vi inte ville rösta på denborgerliga reservationen och sade att han röstar med oss, när vi framläggervettiga förslag. Det sista stämmer inte alls, när man ser på alla vettigaförslag som vi har framlagt men som inte har röstat på. säger också att han har motionerat om att manskall ta bort kollektivanslutningen till SAP och till statskyrkan. har hanett uttalande som han kan rösta på, där vi bakat ihop de två fina förslag somherr ställt . Det avgörande här är synen på kollektivanslutningen. Viser den ur arbetarrörelsens synvinkel. Vi är för en fri och självständigfackföreningsrörelse, som inte är underordnad regeringspohtiken och som kanflytta fram sina positioner i samhället utan att vara reglerad uppifrån av ettregeringsparti. De borgerliga talarna ser kollektivanslutningen ur en annansynvinkel. De tror att man genom att få igenom ett uttalande eller etteventuellt förbud mot kollektivanslutning kan försvaga det socialdemokratiskapartiet. Därför har vi helt ohka värderingar från början. Här finns skillnaden. Flera borgerliga talare, inte minst , hartalat för lagstiftning och antytt att lagstiftning vore det riktiga. Dettaskulle vara ett första steg. Det vill inte vi vara med om. Det har jagdeklarerat tidigare och det kan jag deklarera ytterligare en gång. Därför kanjag inte annat än anse att det förslag som vi har framlagt är ett vettigtförslag, som också borde kunna ansluta sig till. Kollektivanslutning till politiskt parti HerrSJÖHOLM(fp): Jag ansåg att ni var litet ynkliga, föreftersom ni förklarar att ni är mot kollektivanslutning borde ni kunna stödjareservationen. Att ni inte gör det beror inte på sakhga överväganden utan påatt ni helt enkelt inte vill stödja dessa tre partier. Jag röstar på vettiga kommunistiska förslag. Om de intehar varit så många, är det inte mitt fel. sade att socialdemokraterna har mångariktiga medlemmar, t. o. m. flera än . Det är inte så konstigt. Vitvångsansluter ju inga och kan bara tala om riktiga medlemmar, ett s. k. A-lag.Vi har endast sådana medlemmar som sympatiserar med oss, medan ni har en massaandra som inte sympatiserar med er. En förutsättning för att man skall varamedlem i ett politiskt parti borde väl ändå vara att man omfattar partietsidéer. Det vet ni inte om en mängd medlemmar som ni har. svarade inte heller på min fråga,en fråga som jag ställde även utan att få svar. Den får väl ståöppen , om vi är här då. Jag frågade om menaratt , LO:s egen tidning, är motståndare till fackföreningsrörelsen.Det har indirekt påstått från denna talarstol. Så länge haninte har dementerat det, får vi utgå från att det är hans mening. i säger att vi vill förmenafackföreningsrörelsen att fatta de beslut den själv vill. Det vill vi, ombesluten förgriper sig på den enskildes demokratiska rättigheter. Där gårgränsen, , och den är inte svår att uppfatta om man verkligen villvara ärlig och redlig. Man får inte fatta beslut som förgriper sig på denenskUdes rätt att själv bestämma om partitillhörighet. (vpk): Det börjar nu gå upp för mig varför SAP för den politiksom partiet för. Jag rekommenderade de fackligaledarna och även att läsa och begrunda vad . Då sade att jag ville kritisera vad sagt. Detjag citerade ur var Socialistisk samhällssyn, nr 1, utgiven , och talet somBranting höll var . Jag skuUe vilja rekommendera attläsa vad har sagt. Läs Socialistisk samhällssyn! Ingenting som har yttrats i debatten frånsocialdemokratiskt håll har vederlagt vad jag sade i mitt anförande, nämligenatt socialdemokraterna försvarar kollektivanslutningen därför att den är tillnytta för det egna partiet. Jag förstod inte riktigt vad menade. Hansade att arbetarekommunen inte vet vilka som är anslutna man känner alltsåinte till namnen på medlemmarna. Detta belyser ju bara ytterligare hur konstigtförhållandet är. Man vet då heller inte vilka av de koUektivt anslutna som haranslutit sig av egen övertygelse. i byggde sitt anförande på två missförstånd. första varatt reservationen i KU på den här punkten innebär ett förslag om reglering avfackföreningarnas beslutsfrihet. Det är det inte fråga om. Hans andramissförstånd var att han trodde att reservationen krävdelagstiftning. Det var också fel. Detta belyser vad både denna och föregående debatt harvisat, nämUgen att kollektivanslutningen är till nytta för det socialdemokratiskapartiet. Därför slår socialdemokraterna vakt om den. Kommunisterna har jag litet svårt att förstå. Både herrOlsson i och uttalade sig principieUt emot kollektivanslutningpå alla områden. Så länge de gör principiella uttalanden av det slaget har jagingenting att invända. Men sedan förklarade de att de inte vUl rösta på vårtuttalande mot kollektivanslutningen därför att det inte skulle vara betingat avomtanke om fackföreningsmedlemmarna. Om detta är väl att säga: Det vet nifaktiskt inte så mycket om! Jag försökte tvärtom säga i mitt anförande att detvar av hänsyn och respekt för fackföreningsmedlemmarna som vi ville attrUcsdagen skulle göra detta uttalande. Vad vi kommer att få uppleva bUr, om jaginte har missförstått det hela, att kommunisterna först kommer att rösta för enkoUektivanslutning, och alltså stödja det socialdemokratiska förslaget, ochsedan kommer att rösta emot kollektivanslutnmgen och mot det socialdemokratiskaförslaget. Det bhr ju ett rätt lustigt teaterstycke, det också. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels hemstäUan i reservationen av i Luttra m. fl., och förklaradesden förta propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 34 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinnernej har kammaren bifaUit hemställan i reservationen av herr iLuttra m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 144Nej - 134 Kollektivanslutning tiU politiskt parti Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den motivering som under överläggningen föreslagits av herrOlsson i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Det statliga utrednings- och remissväsendet Den somvUl att kammaren godkänner motivering ibetänkandet nr 34 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt den motivering som under överläggningenföreslagits av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: i (fp)anmälde att han avsett att avstå från att rösta men av misstag nedtrycktja-knappen. § 10 Föredrogs betänkande nr 35 ianledning av motion om obligatorisk lagrådsgranskning av vissa lagförslag. Utskottets hemstäUan bifölls. § 11 Det statliga utrednings- och remissväsendet Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 36 i anledning av motioner om det statliga utrednings- ochremissväsendet. I detta betänkande behandlades motionerna 1972:101 av m. fl. (c) vari yrkats attriksdagen hemställde hos Kungl. Maj:t att en parlamentarisk arbetsgrupp gavs iuppdrag att granska det statliga utredningsväsendet och utforma allmännariktlinjer för detta, i enlighet med vad som anförts i motionen samt 1972:291 av m. fl. (fp),såvitt avsåg hemställan i punkterna A 1 och 2, att hos Kungl.