prot · FV0979 · 1972-12-31 00:00:00 — Optiskt vitt är en kemiskförening, som omvandlar osynligt ultraviolett ljus till blåtonat synligt ljus.Det används för atl få elt synintryck av vilt i t. ex. tvättgods och papper,som utan vilmedlet skuUe se gult eller smutsigt ut. Gult och blått gertillsammans etl vitt intryck. Del finns som tillsats i bl. a. tvättmedel, vissapapper och en del plaster. Med anledning av att miljökontroUutredningen i sittförslag till lag om hälso- och miljöfarliga ämnen föreskriver att importöreroch fabrikanter skall så långt det över huvud taget är möjligt - bevisa allmedlen är ofarliga och eftersom man i betänkandet tagit upp just de farhågorsom jag i min motion berört gällande optiska vilmedel, anser jag atl syftet medmin motion är uppnått. Jag beralltså, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Då motionären själv yrkat bifall till utskottets förslag,har jag heller inget annat yrkande än om bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed slutad. Utskotte-ts hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallerjordbmksutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrTakman. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: § 19Åtgärder mot olaga affischering Nr 79 den Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 31 i anledning av 16 maj1972 motionom åtgärder mot olaga affischering.-------------------------------------------------- (): affischering Syftet med den motion som behandlas ijordbruksutskottets belänkande nr 31 var att rikta uppmärksamheten mot denallt vanligare mUjöförstöring och skadegörelse som orsakas av olaglig affischeringoch propagandaklolter och som blir allt vanligare både i tätorterna och efterstörre allrnänna vägar. Utskottels skrivning kan visserligen sägas varavälvillig, när utskottet understryker vikten av att komma till rätta med dettaofog. Men när utskottet ändå anser att motionen bör lämnas ulan riksdagensåtgärd, har detta motiverats med i huvudsak tre skäl. För det första ger naturvårdslagen enligt utskottetsmening vissa möjligheter att beivra ofoget. Delta kan nog vara riktigt, menfrågan är om bestämmelserna är tillräckligt klara. De exempel vi redovisat imotionen tyder knappast på att så är fallet, eftersom ell företag på en plats ilandet kan dömas till böter, låt vara mycket låga i förhållande tillskadegörelsen och affischeringskostnaderna, medan på elt annat håll, där exaktsamma förseelse skulle beivras, från kronofogdemyndigheten hell resigneratförklarades att lagliga möjligheter att kräva ersättning av företaget saknades. För det andra utgår utskottet från att berörda myndigheteroch organ har sin uppmärksamhet riktad på problemet och vidtar de åtgärder somär möjliga härvidlag. Del kan man ju alltid hoppas, men om resultatet av dennauppmärksamhet inte blir mer märkbart än , så tycker jag att den förhoppningenär svagt underbyggd, eftersom vi vet att skadegörelsen blir allt vanligare. För del tredje hänvisar utskottet lill det pågåendearbetet inom naturvårdskommittén. Omsorgsfulla och tidskrävande utredningar kanvi säkerligen inte undvara, men man kan å andra sidan fråga sig hur mångaangelägna åtgärder som uteblivit genom dessa hänvisningar till sittandeUtredningar. Vi marker ju hur vissa organisationer och grupper sätter olagligaffischering i system, hur man stmnlar blankt i lagar och förordningar somövriga medborgare måste respektera och rätta sig efter, och sedan låter mansamhället eller enskilda personer stå för städnings-kostnaderna, somsammanlaget torde vara mycket höga. Man kan fråga sig hur del bUr med likheten inför lagen, ominte kraftigare åtgärder än sätts in. Jag skall inte, fru talman, gentemot ett enigt utskottyrka bifall lill vår molion, men jag vill uttala min övertygelse atl den nuvarande ordningen, eller rättare sagt oordningen, måsle brytas. Gällande lagar måsle tillämpas med större kraft än . Affischerande och propagerande organisatio ner eller företag bör inte kunna undgå ansvar genom atl förklara sig vara obekanta med affischklistrama. De poUtiska partier som är representera de här i lägger i valrörelserna ut slora pengar för alt skaffa affischtavlor med tillhörande stativ eller andra fastsättningsanordningar. Vi försöker också städa efter oss när affischerna är aktuella. Inrättande av exportråd, m. m. Bör inlede organisationer som satt olaglig affischering i system mer kraftfullt änhittills undervisas om att samma regler gäller även dem? Vore det inte rimligtatt ålägga dessa organisationer skyldighet all redovisa sinadistributionsmetoder och att uppge namn på de personer som smygeromkring och orsakar skadegörelse för , som man sedan låterkommuner, fastighetsägare eller ibland staten slå för? De här frågorna, fru talman, vill jag ha antecknade tillriksdagens protokoll i den förhoppningen atl de skall nå fram bådetill naturvårdskommittén och till de organ som har anledning atl syssla med dehär problemen. Jag har inget yrkande. Med detta anförande, under vUket fmandre vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, varöveriäggningen slutad. Utskollets hemställan bifölls. § 20 Inrättande av exportråd, m. m. Föredrogs näringsutskottets belänkande nr 27 i anledningav propositionen 1972:31 om inrättande av exportråd, m.m. jämtemotioner. I propositionen 1972:1 bilaga 12 hade Kungl. Maj:t underpunkterna B I-B 5 föreslagit att, i avvaktan på särskild propositioni ämnet, för /73 beräkna anslag med angivna belopp liUHandelssekreterare, till KoUegiet för Sverige-information i utlandet:Förvaltningskostnader, till KoUegiet för Sverige-information i utlandet:Exportfrämjande m. m., till för den mindre industrin och tillSvenska handelskammare i utlandet m. m. 1 proposilionen 1972:31 hade Kungl. dels(punkten B 1) 1. godkänna deallmänna rUclUnjer för omorganisation av den exportfrämjande verksamheten somangivits i propositionen, 2. bemyndigaKungl. Maj:l alt i huvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats ipropositionen sluta avtal med allmänna exportförening om inrättandeoch drivande av exportråd, 3. bemyndigaKungl. Maj:t att i inrätta en tjänst iCr3, 4. bemyndigaKungl. Maj:t alt vidla de övergångsåtgärder i övrigt som behövdes för alt denföreslagna omorganisationen skulle kunna genomföras, 5. till Sverigesexportråd för /73 under tionde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , dels (punkten B 2) liU Handelssekreterare för budgetåret1972/73 under tionde huvudtiteln anvisa elt reservationsanslag av . dels (punkten B 3) till Exportfrämjande åtgärder m. m. /73 under tionde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av , dels (punkten B 4) till Svenska handelskamrar i ullandelm. m. för /73 under tionde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslagav . I delta sammanhang hade behandlats motionen1972:270 av i m. fl. (fp, c), molionen1972:1544 av i m. fl. (fp, s, c, m), motionen1972:1545 av m. fl. (m), motionen 1972:1546 av fröken () och herrGustavsson i (c), motionen 1972:1547 av m. fl. (vpk), varihemstäUts atl skuUe avslå förslaget i proposition 1972:31, punkten B1, om bl. a. bemyndigande lUl Kungl. Maj:l att sluta avtal med om inrättande och drivande av exportråd och om ettreservationsanslag av lill delta organ, molionen1972:1548 av m. fl. (c). Inrättande av exportråd, m. m. 1. med avslag på motionen 1972:1547 i ifrågavarande del,motionerna 1972:1544 och 1972:1545 samt molionen 1972:1548, såvitt den icke tillgodoselts genom vad utskottet uttalat, a) godkände deallmänna riktlinjer för omorganisation av den exportfrämjande verksamheten somangivits i propositionen 1972:31 punkten B I, b) bemyndigadeKungl. Maj:l att i huvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats ipropositionen 1972:31 punkten B 1 sluta avtal med om inrättande och drivande av exportråd, 2. med bifall till propositionen 1972:31 punkten B 1 iifrågavarande del och med avslag på motionen 1972:1547 i ifrågavarande del a) bemyndigadeKungl. Maj:t att i inrätta en tjänst i Cr 3, b) bemyndigadeKungl. Maj:l alt vidla de övergångsåtgärder i övrigt som behövdes för atl denföreslagna omorganisationen skuUe kunna genomföras, c) till Sverigesexportråd för /73 under tionde huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av , 3. med bifall lillpropositionen 1972:31 punkten B 2 till Handelssekreterare för budgetåret1972/73 under tionde huvudtiteln anvisade elt reservationsanslag av 9 970 000kronor, 4. med bifall tUlpropositionen 1972:31 punkten B 3 lill Export-främjande åtgärder m. m. /73 under tionde huvudtiteln anvisade elt reservationsanslag av5 , 5. skuUe avslåmolionen 1972:270 om anvisning av medel för inrättande av vissa tjänster, Inrättande av exportråd, m. m. 6. med bifaU tiUproposilionen 1972:31 punkten B 4 till Svenska handelskamrar i utlandet m. m.för /73 under tionde huvudtiteln anvisade ettresei-vationsanslag av , 7. skulle avslå motionen1972:1546 angående beaktande av hemslöjd och konsthantverk i samband medexporlfrämjande åtgärder. Reservation hade avgivits av i (vpk),som ansett atl utskollel bort hemställa, atl A. med bifall liU motionen 1972:1547 i ifrågavarande deloch med avslag på motionema 1972:1544, 1972:1545 och 1972:1548 skulle avslå proposilionen 1972:31 punkten B 1 såvitt den gällde a) godkännande avallmänna riktlinjer för omorganisation av den exportfrämjande verksamheten, b) bemyndigandeför Kungl. Maj;t all sluta avtal rörande exportråd, c) bemyndigandeför Kungl. Maj:l alt inrätta viss tjänst i , d) bemyndigandeför Kungl. Maj:t atl vidla vissa övergångsåtgärder, e) anvisandeav reservationsanslag till exportråd, B. med bifall till propositionen 1972:31 punkten B 2 tUlHandels sekreterare för /73 under tionde huvudtiteln anvisade ell reservationsanslag av , C. i anledning av proposilionen 1972:31 punkterna B 3 ochB 4 samt motionen 1972:1547 i ifrågavarande del a) lill Kollegietför Sverige-information i utlandet för /73 under tiondehuvudtiteln anvisade ell förslagsanslag av , b) med avslag påmolionen 1972:270 lUl Främjande av utrikeshandeln m. m. för /73under tionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , D. skulle avslå motionen 1972:1546 angående beaktande avhemslöjd och konsthantverk i samband med exportfrämjande åtgärder. HerrLORENTZON (vpk): Inrättandet av exportråd är den senaste tindrandestjärnan på klassamarbetets himmel. Socialdemokratins ledning och storkapitaleti har återigen funnit varandra. För vilken gång i ordningen ar svårlalt ange. Återigen är det storfinansen som kommer all inta den gynnadesställning genom denna statliga samverkan och aktiva statliga ekonomiskainsatser. gäller det dock inle att lämna statliga subventionerlill den direkta produktionen eller att med statliga medel betala arbetskraftsom storkapitalet behöver. Dessa uppgifter är ju i stor utsträckning redanavklarade. gäller det frågan om försäljningen på utlandsmarknaden avstorkapitalels produkter. Även i delta fall skall statsmakten-skattebetalarnavara den ekonomiska garanten. Då det inte tycktes vara smakligt alt direkt spruta in 13mUjoner kronor av skattebetalarnas pengar de tas ju bl. pålivsmedel - till storkapitalets organisation, dvs. , som ju helt domineras av storföretagen, monopolen ochfinanskapitalet, kom någon idéspruta på en ljus idé; Varför inte bilda en heltny organisation gemensam för staten och storkapitalet? På så sätt kundeytterligare miljoner pumpas direkt ur statskassan till storfinansen. Om det nuvar barnfamiljerna, pensionärerna och låglönegrupperna som över den högamervärdeskatten på livsmedel betalade fiolerna spelade väl ingen roll.Mervärdeskatten kan ju höjas snart sagt hur mycket som helst. Den drabbar juinte storfinansen. På så sätt föddes exportråd. Avtalet äregentligen redan klart mellan staten och allmänna exportförening, därWallenberg och dennes monopolkapilalistiska kusiner helt dominerar. En formsakerfordras dock, men det är en bagatell i delta sammanhang, nämligen riksdagensbeslut. Och del är endast en formsak, ty med den sammansättning som har torde varken eller hans kusiner hysanågon som helst oro för utgången här . kommer säkerligen om enkort stund, mol kommunisternas röster, atl hell tillfredsställastorkapitalet även i denna fråga. Det finns snart sagt ingen form av ekonomiskt stöd åt detkapitalistiska näringslivet, genom vilken samhället-skattebetalarnas pengarinte ställs till förfogande på ett eller annat sätt. Utvecklingen på dettaområde har gått dithän atl storfinansen har blivit landets störstaunderstödstagare. Hur många miljarder har man fått för att hålla sig lugn? Denfrågan är berättigad i detta sammanhang. Det är ju folkel, skattebetalarna, sommåste punga ut med pengarna, även genom den förhatliga skatten på livsmedlen pengar som sedan sprutas in hos storfinansen. skall ett nytt beslut fallas. gäller detytterligare 13 miljoner och ett nytt samarbelsorgan. Folkels skattepengar, varesig det nu är fråga om direkl eller indirekt skatt, skall i görligaste månöverföras till storfinansen del är linjen. Om det lämpligaste sättet är alltillsammans med storfinansen bilda gemensamma bolag staten-storfinansen, sägör man detta. Staten och storfinansen är ett. Jag lar mig friheten att citera . Hansade en gång följande: Den statsmonopolistiska kapitalismen är ett legaliseratförsnillande av statens medel. På sätt som sker i vårt land ökas storfinansensinflytande över statens verksamhet, och storkapitalets maktställning starkes.Inrättandet av exportråd är ytterligare ett steg i denna riktning ochkommer ytterligare att förstärka den samverkan mellan statsapparaten ochstorkapitalet som sist och slutligen är den bästa garantin för de högstaprofiterna. Då de lågavlönade och barnfamiljerna har ekonomiskasvårigheter att köpa livsmedel som erfordras för familjen, därför all de måstebetala en hutlöst hög mervärdeskatt som hotar att bli ännu högre - skalldessa familjer vara medvetna om att de pengar, som genom mervärdeskatten tasfrån dem överförs direkt till storfinansen. I det fall det nu är fråga om gårdessa pengar till flödande banketter i utlandet, då storfinansens produkterskall marknadsföras. Det är säkerligen inte mjölk Inrättande av exportråd, m. m. Inrättande av exportråd, m. m. som delkommer att bjudas på i dessa sammanhang, utan betydligt dyrare drycker som manbekostar med medel som las från de lågavlönades familjer över mervärdeskatten. Då det gäller marknadsföring kan det göras slut pä hurmycket pengar som helst. De det nu är fråga om som gåva tillstorkapitalet är troligen endast en början. Det kan på goda grunder befaras atldetta belopp avsevärt kommer att höjas . Idén är kläckt, böfian ärgjord. Det är ljusa tider för storkapitalet även på detta område. Staten äråterigen den ekonomiska garanten. De av mig här anförda synpunkterna kan måhända uppfattassom propagandistiskt utformade. Men jag hänvisar till såväl motionen som dentill utskottets betänkande fogade reservationen där frågans principiella sidabetonas. Jag borde inte behöva upprepa vad som anföres i detta hänseende. Deallt fastare formerna för en intressegemenskap mellan staten och detprivatkapitalistiska näringslivet ter sig för oss som oacceptabla. Det skaUinte lyckas alt av detta ställningstagande dra slutsatsen, att vi är ointresseradeav möjligheter för en utveckling av svensk export. I reservationen sägs härom: "Medel till de statliga exportfrämjande insatsernabör - bl. a. med hänsyn lill den oklara kompetensfördelningen beträffande denallmänt informativa exportfrämjande verksamheten - fördel kommande budgetåretliksom anvisas till Kollegiet för Sverige-information i ullandel ochlill Främjande av utrikeshandeln m. En sak som sammanblandningen med det privatkapitalistiskanäringslivets agerande utomlands inger starka betänkligheter. Vissasynnerligen olustiga och motbjudande inslag i svenska företags agerandeutomlands är vad som på ren svenska brukar kallas för mutor. Jag erinrar om densvenska doktorsavhandling som på ell vederhäftigt sätt avslöjaren sädan trafik.Avhandlingen är skriven av filosofie licentiat och heter;"Svenska företag i . Etableringsmönster ochförhand-lingslaklik." Tidningen rubricerade ett referat avavhandlingen, där det heter på följande sätt: "Visst mutar sig svenskarnafram i näringslivet." Elt av de i avhandlingen namngivna svenska storföretagenblev för inle så länge sedan omnämnt i etl dylikt mindre smickrande sammanhang.En artikelförfattare på recenserar avhandlingen på dettasätt: "Accepterandet av korruption bidrar givetvis till att öka deekonomiska klyftorna i länder där de redan är enonna. Kostnaderna förbestickningen, som är stora, läggs på varans pris och kommer alltså att betalasav konsumenten och, i de fall köparen är staten, av skattebetalarna." Detär svenska företag, en hel rad av dem är härhemma kända och välkända, somuppträder med dylika metoder i utlandet. Det är dessa som skall få 13 mUjonertill. Det är överflödigt att närmare gå in på denna sida av saken,men tillsammans med det andra jag har nämnt anser jag det vara alltigenomfullgoda skäl för elt bifall till motionen 1547, Jag yrkar därför bifall till den av herrSvensson i till utskottsbelänkandel fogade reservationen. HerrANDERSSON i (fp); Under behandlingen av Kungl. Maj:tsproposition nr 31 om inrättande av exportråd har med undanlag för vpkstor enighet rått i näringsutskoltet. Det har också klart framgått av herrLorentzons anförande här alt vpk var föga inspirerat av den härsammanslagningen mellan allmänna exportförening och förden mindre industrin och kollegiet för Sverige-information i utlandet. Det har alltså rått enighet om att en sådan härsammanslagning är nödvändig för att vi skall få samlade resurser för att gå utpå de olika marknaderna och bygga på den svenska exporten. Denna sammanslagningger ökade fömtsättningar för detta: på den punkten är jag helt överens medulskottsmajoriteten i övrigt. Det är ju trots allt så - det vet vi alla -attvar fjärde svensk är direkt beroende för sitt jobb av export. Vi exporteradeunder fjolåret för cirka 38 miljarder, och vi vill givetvis atl den summanskall ökas. Det är nödvändigt för vår bytesbalans. Det här förslaget innebär ju det glömde säga atl systemet med abonnemangsavgifter skall tillämpas under enfyraårig prövotid, och sedan skall det tas det ut rena avgifter. talade mycket om och deförmåner han kommer alt få. Jag skall tala litet grand om de mindre företagenoch deras problem i del här sammanhanget. I den diskussion som har förts med anledning avsammanslagningen mellan exportråd och för den mindreindustrin har både i propositionen och under utskottsbehandlingen framhållitsbetydelsen av att hjälpa de mindre och medelstora företagen i deras export.Del är enligt mitt förmenande en nödvändighet, eftersom de här företagen oftasaknar exporterfarenhel och erforderlig expertkunskap. En ökad exporlfrämjandeinsats för den här kategorin bör därför resultatmässigt ge det bästa utbytet. Stora förelag har ju i regel personal som är merkvalificerad än de marknadsföringsorgan som de mindre och medelstora företagenhar haft. De stora företagen har alltså större resurser och kan satsa mera.Därför samverkar omständigheterna till atl de mindre och medelstora företagenbör ägnas särskilt stort inlresse av den nya organisationen och bli föremål förökad information och rådgivning. Jag har med tvekan biträtt utskottsmajoritetens förslagtill skrivning och jag har några synpunkter som jag vill föra fram beträffandeden obligatoriska avgiftsstege som här föreslås. Förslaget innebär bl. a. attde små företagen med åriig export skall få betala 300kronor i fast medlemsavgift för att få del av den exportdrive som exportrådetkommer att företa. var del så atl för den mindreindustrin inle log ut några avgifter av de mindre förelagen. Därför kan manförmoda alt den föreslagna obligatoriska avgiften kommer att avskräcka demindre förelagen från att ta kontakt med det nya rådet. Dessa synpunkter har också framförts i motion 1544 medanledning av propositionen. Utskottet framhåller i sin skrivning atl det föryrkandet om befrielse från abonnemang för förelag med ringa årlig export har Inrättande av exportråd, m. m. Inrättande av exportråd, m. m. Utskottet har emellertid inle velat biträda motionskravet. Mananser att det räcker med den service som nyexportörer får i form av inledandekontakter och enklare rådgivning. Naturligtvis måste den nya organisationenutan abonnemangskrav vara öppen för enklare rådgivning till företag som slår ibegrepp att börja exportera eller företag som endast har en sporadisk ellerobetydlig export. Men att nu helt plötsligt gå över från ett avgiftsfrittsystem för de mindre företagen till det föreslagna obligatoriska systemettycker jag är föga välbetänkt. För allt fler mindre företag har exporten blivit ennaturlig del av verksamheten. Skapandet av frihandelsområden, Sverigesbegränsning som hemmamarknad och den ökade konkurrensen utifrån är tre faktorersom bidragit till att företagen söker marknader utanför gränser. Detär därför angeläget alt man på aUa sätt medverkar till alt fånga in de mindreföretagen som har exportintressen. förutsätter näringsutskottets majofitet alt dettillmötesgående, som kommer atl visas exportföretagen, framför allt de små,genom de inledande kontakterna och den enklare rådgivningen i samband medexport av mindre omfattning, skall eliminera dessa problem och all man på såsätt skall kunna fånga in de mindre företagen ocli få dem intresserade av alt ifortsättningen söka kontakt med . Eftersom denna fråga är av avgörande betydelse för mångamindre företag och nyexportörer kommer jag atl följa den, och visar det sig attde farhågor jag framfört besannas får jag väl återkomma motionsvägen. Jaghoppas alt utskottet har rätt i sill anlagande att avgiften inte skall vara avskräckandeför denna kategori. Det kan naturligtvis sägas att den inte är särskilt hög ochatl den är avdragsgill vid deklaration. Däremot kan jag inte instämma i utskottels skrivning på s.5, nämligen alt avgiften stiger "successivt, så alt den vid exportvärdenöver 4 milj. kr. uppgår till av exportvärdet". Det verkligaförhållandet är alt grupp I betalar på sin export upp till 100 000kronor och alt grupp 4 betalar . Den här fördelningen visar attnyexportörer och mindre förelag fär betala en relativt sett större del avexportrådets kostnader. Denna skillnad kan innebära alt etl lilel företag fårbetala upp till 20 gånger mer än etl större företag i relation till respektiveföretags exportfaklurering. Man kan väl starkt ifrågasätta om detta är etträttvist avgiftssystem. Vi har i en annan motion frän folkpartihållsom behandlas i detta utskottsbetänkande tagit upp problemet med de mindre ochmedelstora företagens exportverksamhet på den nordiska marknaden. Vi harföreslagit atl det skall anslås för alt kunna besättaambassaderna i , och med merkantil personal som kanhjälpa de mindre företagen framför allt i deras export ansträngningar. Utskollel har inle velat biträda vårt yrkande, och vi harinte avgivit någon reservation. Utskottet har full förståelse för yrkandet menanser sig på grund av den penningknapphet som rätt vid bvidgetens uppgörandeinle kunna salsa ytteriigare . tror ju jag all det hade varitväl använda pengar. av all vår export går till den nordiskamarknaden, och man räknar med att de mindre företagens andel därav Våra ambassader, framför allt den i , har också begärtresurser i form av personal med merkantil utbildning. Den nordiska marknaden betyder enormt mycketförde mindre företagen, framför allt för dem som är nya som exportörer. Nordenär ju den första marknad man ger sig ut på, när man försöker ta steget utanförSveriges gränser.