prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Jug yrkur bifull tUl reservutionernu 6, 8 och 9. Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. Herr tredje vice tulmunnen tUlkännuguv utt unslag utfärdats om sammanträdets fortsättunde . HerrGUSTAVSSON i Alvestu (c): Den här frågun om buluns- och kvotreglernuhur vi ju diskuterut vid fleru riksdugur. Vi hur tugit upp frågun i motionervid fleru tillfällen och försökt påvisu att dessu regler medför utt en delkommuner inte hur möjlighet att utnyttja det statsbidrag som står tUlförfogande. När man nu äntligen kommit fram till att man kun avskuffubulunsregeln så hälsar vi nuturligtvis det med tillfredsställelse. Ännu bättrehude det vurit om man hude tugit steget fullt ut och även uvskuffut kvotregeln.Jug har den bestämdu uppfuttningen utt mun får inte frum en endu plutsytterligare ute i kommunernu genom utt hu kvotregeln kvar. 1 stäUet kun detverka på motsatt sätt. Jug tycker också utt det är utt nugot underkännukommunernus viHu och kunnunde när det gäller dessu frågor. Jug tror uttkommunernu på bastu sätt försöker lösu burntillsynsfrågornu, men mångu gångerär det ekonomiska problem som lägger hinder i vägen. Jug tror nog utt de somjobbur i kommunernu känner till dettu. Det är ju dock sä utt det är de sociulukostnudema och kostnudernu för skolun som är de tungu posternu i dug. Därförhur jag litet svårt att förstå utt inte stutsrådet Odhnoff ville avskaffa ävenkvotregeln. Lika svårt har jag att förstå de motionärer och reservanter somkräver att bulunsregeln skull stå kvur. Det skulle vuru intressunt utt höru vudmun egentligen vinner med dettu. har tidigare utvecklat synpunkter på dettaliksom på behovet uv utt få en höjning uv stutsbidruget tUl dughemmen. Vi hurju yrkut utt statsbidraget höjs frän tUl av kommunensnettokostnad för barndagvården. Det är i reservationema 8 och 9 vid punkten 9,"Bidrag till kommunala famiHedaghem", vi frumfört de härsynpunkterna. Bidrag till driften av barnstugor, m. m. Jag ber,herr talman, utt få yrku bifuU till dessu två reservutioner. Fm (): SumhäUets burntillsyn som den nu bedrivs iform av dughem, fritidshem, lekskolor och fumiHedughem är en verksumhet somtrots uUt är under sturk expunsion. Vi vet också utt stutens kostnuder fördennu verksumhet hur ökat från 20,9 miHoner kronor /65 tUl 344midoner kronor för /73. Men trots utt vi ulltså kun ta emot ca212 000 barn om man slår ihop dessu oliku verksumhetsformer är behovet långtifrån täckt. Efterfrågan är mycket stor, och den kommer utt öka. När det gäller efterfrågan på daghem och fritidshem kunmun bl. u. säga att det är konsekvenserna av utbildningssumhället som visur sighär. Vi ger ullu rätt tUl en utbUdning. De uppfuttur det också så utt samhälletger dem en rätt tUl att använda sin utbUdning i förvärvsarbete, och jag tyckeratt det är riktigt att man tolkar det så. Men då måste sumhället ocksåtillhundahålla en service i dettu sammanhang. All stutistik visur nämligen uttmed ökud utbUdning föder en ökud benägenhet till förvärvsurbete. När det gällersmåburnsföruldrurnu ger det sig tUl kännu i kruv på en ökud samhälleligburntillsyn. Den daghemsdebutt som vi hur huft i dettu lund i många århar fått en annan "vinkling" för att unvändu ettpopulärt uttryck. TUlgänglig forskning visur utt barnstugevistelse hur enpositiv inverkun på barnens utveckling. Vi har aUtså tagit ett stort stegframåt i debatten. Det är inte så länge sedun vi hörde furhågor för utt detkunske vur skudligt för burnen att vuru på dughem. talar vi i stället om uttdet är positivt för dem utt vistus där. Det är givet utt dennu nyu debutt och dennu nyu positivusyn på burnstugor och barntUlsyn ännu inte har genomsyrat debatten i hela värtlund. Vi kun fortfurunde finnu kommunulpolitiker som säger utt det är bäst förburnen utt vura hemma hos sin mamma, och därför låter mun bli att byggu daghem.Valfriheten, som allu politiker hyllar och slår vakt om och som säges vara varsoch ens medborgerliga rättighet, läggs i sädana fall inte hos famiden, hosfadern eller modern, utan det är kommunalpolitikerna som bestämmervalfriheten. Det är de som bestämmer hur småbarnsföräldrarna skall inrätta sittliv. Glädjande nog bhr denna positivu burnstugedebutt - om vivill uttrycku det så ulltmer framträdande. Barnstuge- och förskoleverksamhetensbetydelse för en ökad udämning mellun oliku burn i oliku gmpper före enskolstart börjar också vinna terräng. Barnens behov av en stimulerunde koUektivsumvuro före skolsturten framhålles från mångu håll. Jug kunske inte fåranvända ordet jämlikhet, som uv någon anledning hur fått en dålig prägel efterutt hu använts i flera vulrörelser, men om jug tulur om udämning så kunske detockså går utt få det unummut uv de borgerligu politikerna. Det går så lätt troUi ord. Utjämning tror jug ulltså att mun fortfurunde kan tala om, och om vi kunnå en utjämning mellun oliku gmpper i samhället, så är det allra viktigaste uttvi börjur det utjämningsarbetet i förskoleåldrarna. och i tidigareår är människorna i sä stor utsträckning redan formade och inplucerude i sinu roller, isin kluss, när man böriur skolan, och det är uUtså mycket viktigt utt vi föregrundskolun får någon form uv förskoleverksumhet. Att regeringen tUlsutte en burnstugeutredning meduppgift utt bl. u. prövu formernu för och omfuttningen uv en förskoleverksumheti lekskolu eller dughem som kun komma allu burn tUl del under en tidnärmust före inträdet i grundskolun hur säkeriigen skett helt i insUct omförskoleårens stora betydelse. presenterude endiskussionspromemoria om innehåll och metoder i förskoleverksamheten, vUkendiskuterades mycket. kommer med sitt huvudbetänkunde ivår, och vi hoppus på ett positivt mottugande för utredningen och summuintresse som kring diskussionspromemoriun. När det gäller de reservutioner som finns i unslutning tUldessa frågor skall jag först tu upp den som gäller bidrug till driften uvbumstugor och som Gubriel Romunus hur tulut för. 1 reservutionen 6 yrkur mun ulltså beträffunde grundernaför statsbidrag till driften av barnstugor att reglerna skull ändrus så uttökut stöd ges åt kommunernu, "särskilt till dem som i förhåUundet tillsitt skutteunderlug hur speciellt stort behov av barntillsynsplatser". Detär svårt utt vetu vilku kommuner mun uvser i motionen och reservutionen. Itidigure motioner - för mun får gå tUlbuku och läsu litet historiu i det härhuset - hur mun kunnut finna att de orter som hur storu gmpper studerundeskulle hu behov uv högre stutsbidrug. När det behövs ett ökat stutsbidrug - ochdet vet vi behövs - tror jug utt behovet är lika stort i aUu kommuner. Detkunske tvärt emot vad' man säger i reservutionen är undru typer uv kommuner sombehöver en förstärkning jug tänker exempelvis på glesbygdskommunernu, som haren speciell problemutik. har svårt att kluru ut dettu utt vi ändå fåren höjning uv driftbidruget från den 1 junuuri . Visst var det en kopplingmed bostudstillägget när den kom till, men i reuUteten är det en höjning somligger på driftbidrugen. Inte ens kan komma ifrån att det är därsom vi har fått denna ersättning. har mittenpartiernu i en reservation som gälldede ekonomiska stödåtgärderna velut hu en plun för famiHepolitiken, en samladplan för verksamheten. Jag kan ha viss förståelse för sådana synpunkter. Menhär vUl man alltså inte uvvukta ett utredningsurbete som ligger så näru frum itiden och som skuUe ge oss en möjlighet utt på en gång tu upp frågornu omstutsbidrug och om hur förskoleverksumheten skull växu frum. frägur mig om jag, eftersom huruntugit ett uttalande att man vill ha en kraftig höjning av statsbidragen, ärnöjd. har tidigare i denna kammare förebrått mig och sugt utt jugsitter här i riksdugen som företrädure inte för utan försocialdemokratiska partiet, men jag skall trots det vuru vänlig och svuru herrRomanus på frågan vud LO tycker på dettu område. Nej, , vi är inte nöjda med dennastatsbidrugshöjning, inte heller med konstmktionen av statsbidragen vure sigför barnstugor eller för famiHedaghem. Är 1970 motionerade jag i andra kammarenmen fick då till svar av att man skulle ta upp frågorna när man fick Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. Nr 45 barnstugeutredningens förslag. Ochjag låter mig nöja med detta och tror den '"' '' ändrar ståndpunkt därvidlug utan att vi får en 22 mars1972 diskussion om konstmktionen avdetta bidrag när barnstugeutredningens ;----- _- ;----- förslag har lagts frum. S ' J Så hur vi fumUjedughemmen, där vialltså har den förändringen att * ' mun i stutsverkspropositionenföreslär borttugundet uv en uv de regler som Jug skull först tu upp reservutionen i frågu omkvotregeln och den reservution som gäller ökat statsbidrag tUl famiHedughemmenför utt sedun beröru min egen reservution när det gäller bulunsregeln. I likhet med vud som sägs i. utskottets betänkunde trorjug utt vi behöver kvotregeln. Vi behöver en styrning tUl burnstugeverksumhet,inte därför utt sumhället buru skuU göru en styrning, utun helt enkelt därförutt det är helt i överenstämmelse med vad föräldrurnu självu vill hu. De vUlulltsä hu burnstugor för sinu burn, och de vill hu fumidedughemmen som ettkomplement. Vi hur köer tUl dughemmen, fritidshemmen och lekskolornu, men vihur ingu köer till fumidedughemmen. Jug anser det aUtså nödvändigt utt vi hurdessu regler. Till dugens reservution i frågu om det ökude stutsbidrugettill fumidedughemmen hur endust mittenpurtiernu unslutit sig. I december 1971ställde sig hela borgerligheten bakom det kravet, men har av någonanledning hoppat av och kräver inte denna höjning. I reservationen krävs enhöjning i konsekvens med att statsbidraget för drift av barnstugor har höjts;man tycker alltså att det skall vara en höjning av unsluget även för den undruformen uv barntillsynsverksamhet. Här har ulltså uccepterut uttdet hur skett en höjning uv stutsbidruget till burnstugornu. Jug tycker utt det är en liten skillnud här, till dennu verksumhet bygger på ett procenttul. Denföder ulltså kostnudsutvecklingen. När kostnudernu stiger för fumidedughemmenså stiger kommunernus bidrag, som är uv nettokostnuder-nu. Det ärulltså en helt unnun situution i det summanhanget. Jug vill här yrku bifall tUl utskottets hemställun underpunkten 8 när det gäller bidrug till driften uv burnstugor och under punkten 9i frågu om dels ställningstagundet till kvotregeln, dels det ökudestutsbidruget till fumidedughemmen. I frågu om bidrag till de kommunulufumidedughemmen och bulunsregeln skull jug sägu några ord med uniedning uv denreservation som fm Murklund och jug hur fogut till sociulutskottets betänkunde.Herr Gustuvsson i Alvestu undrade vud det fanns för motivering till den. Det ärmöjligt utt inte hur läst utskottsbetänkandet ochreservationema. och jag har försökt förklara vurför vi tycker uttden här regeln fortfurunde skull finnus kvun Det ärskruttretunde, säger , utt hänvisu till pågående utredningur.Jug tycker sunneriigen inte utt urbetet i stutligu utredningur Jug tror utt de är seriöst urbetunde utredningur ullihop.Vi hur nu burnstugeutredningen, som skull uvge sitt 134 betänkunde och som bl. u. hur tUluppgift att kommu med förslug tUl kommunuluutbyggnudspluner på burntUlsynens område - och kommer utt göra det. Uppdragetgäller ulltså både burnstugor och famiHedaghem. Utredningen kommer med förslagom utformningen över huvud taget av den framtida förskoleverksumheten, ochriksdugen hur sugt utt mun skuU tu ställning till frågun om finunsieringen uv denhär verksumheten på summu gång. Jug hur därför litet svårt utt förstå varförjust en regel i det här sammanhanget skaU tus bort innan mun får den samladesynen. hur i ett tidigure inlägg sugt att hun tycker utt vi skullha ett sumlut grepp på frågornu. Jug unser utt vi skull hu ett sumlut greppockså när det gäller sumordningen uv burntiUsynens utformning och finunsieringen. Vi hur huft ett relutivt sett högt dughemsbyggunde, ochjag tror att balunsregeln hur betytt väldigt mycket i det summanhanget. Jagmenur ulltså utt det i stor utsträckning är tuck vure bulunsregeln som vi hurhuft den här förhällundevis hyggligu utbyggnuden på burnstugeområdet. Vi sägeri reservutionen 7 - och det kommer också frum i fm Duhls motion och istutsverkspropositionen - att det finns vissa kommuner som kommer i kläm i dethär sammanhanget, men vi tycker utt den delen uv problemet skull mun kunnu lösugenom utt ge dispens. Enligt vår mening är det helt i linje med utvecklingenutt föHu den syn som föräldrurnu hur, och de viU i första hand hu burnstugor. hur också, som jug sudeinledningsvis, utt utreda formemu för och eventuellt föreslå en ullmänförskolu. Till det behövs, herr talman, att vi har institutioner som kan taemot den allmänna förskolan. FamiHedaghemsverksamheten - ifall vi får en ökudsatsning på den i några kommuner - kan aldrig ersätta den allmännu förskolun,om vi här i riksdugen bestämmer oss för utt vi skuU hu en sådun. Och det hurdet ju rått gunsku stor enighet om; det hur ju vid åtskUligu tillfällen, omockså inte , väckts motioner om en aUmän förskolu. Styming är ett väldigt fult ord, men för utt vi skall fåen jämlUchet och summa sociulu service på det här området i olUca kommuner trorjug det är nödvändigt utt vi hur vissu styrmedel. I det summunhunget menur jugatt balansregeln fyUer en stor uppgift. Det talas iblund om utt man skuU avbyråkratisera den härverksamheten. Det är riktigt utt mun bör göra det så långt som det är möjligt,men om uvbyräkrutiseringen går ut över en styrning i den riktning som man vUlutt utbyggnudsurbetet skull hu, då tycker jag utt det är fel.Burnstugeutredningen hur som sugt tUl uppgift att presenteru utbyggnadsplaner,en planeringsmetodik för kommunerna. Jag tycker aiitsa an det är riktigt attmun uvvuktur burnstugeutredningens förslug och de förslug tUlfinunsieringsregler som sumtidigt skull kommu från depurtementet tillriksdugens bord. Därför unser jug utt vi bör bibehållu de här reglerna förfamidedaghemsverksamheten, och jag vill i den delen yrka bifall tillreservationen 7 vid punkten 9. Bidrag till driften av barnstugor, m. m. I detta anförande instämde fm , , fruHansson och fm (samtliga s). Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Jug anser verkligen inte, , attdet är någon skrattretande verksamhet som bedrivs inom utredningarna, och dettror jag inte heller att jag sade. Jag sade bara, utt man inte nu längre medsammu unspråk på att bli tagen på ullvur kun hänvisu till pågående utredningarnär mun vill uvslå förslug om förändringar. Det är ju det som motionärernu ochreservunternu gör när de vill avslå regeringens förslag om att ta bortbalansregeln. Det är klart att barnstugeutredningen arbetar seriöst det tror jag säkert. Men man sysslar ju inte med bidragskonstruktionen, om jaghar fattat rätt. Dessutom är frågan: SkaU utredningsarbetet få stå i vägen förmotiverade åtgärder? visade ju regeringen att man inte behöver varuhindrud uv utredningsurbete när mun vill genomföru reformer på famidepolitikensområde. Jag tycker det var bra i och för sig utt mun inte vur hindrad. Mankunde kanske hu vidtugit en mera tillfällig åtgärd den gången; det hade varitännu bättre. Men uppfuttningen utt mun inte skall vara hindrud uv utredningurnär mun vUl genomföru sumhällsförändringur ställer jug mig för min del heltbukom. går alltså regeringen vidare enligt summu metod, och det tycker jugutt mun gör ulldeles rätt i. Då kun mun givetvis sägu att det skuU vuru ett sumlutgrepp. Ju, mun får göru en uwägning mellun å enu sidun behovet uv sumlude greppoch å undru sidan behovet uv snubbu åtgärder. När det gäller utt vägu ihopeffekten av skuttesystemet och bidrugen till burnfumidernu, som vi tulude omtidigare, tycker jag att behovet av ett samlut grepp är så överväldigandestort, när mun ser vUka effekter de oUka delarna får - murginuleffekter på upptUl . Men vud det skuUe vuru för behov uv ett sumlut grepp när detgäller att tu bort bulunsregeln och kvotregeln kun jug inte riktigt förstå. Ingentror väl ändå det sude också fm utt de reglernu är bru. Då ärfrågan: Medför det någon skudu om vi tur bort dem? Fm säger utt hon tror utt den här styrningenvurit effektiv och utt det är tack vare bulunsregeln som vi huft en godutbyggnud uv burnstugornu. Jag måste frågu: Hur vet fm det? Finns detnågru undersökningar som tyder på det? Det vore intressunt utt få tu del uv demi så faU. De flestu föräldrur vill helst hu en dughemspluts, men vadviU de i valet mellan att få en famiHedaghemspluts och utt inte få någon plutsulls? Det är ju det vulet som de kommer utt stäUus inför, om mun här strumur åtstutsbidragen. Det är också den situutionen som mångu kommuner hur pekat på närman har begärt att få ändrade regler. Det har inte varit några köer framför famiHedaghemmen,säger fm . Nej, just det, därför att de har varit flexibla. Där hurmun kunnut öku untulet plutser. Vi riskerur att få köer, och vi börjar redan påen del håll att få köer också framför famiHedaghemmen, därför att kommunerna nufinner utt verksamheten är för dyn Är det någonting utt stå efter utt få köeräven på den sidan? FruMARKLUND (vpk): Den inställning till dughemsutbyggnuden somfortfuran-de finns i vissa kommuner och som också fm har nämnt geruniedning till viss oro när det gäller möjligheternu utt nå ens de siffror somunges i årets stutsverksproposition. Det trängdu ekonomisku läge som kommunernubefinner sig i hur drubbut också olika delar uv sociulvården och även medförtnedskärningur uv plunerude daghemsutbyggnader. Jämsides med dennu aUvurliguutveckling sker en ändring uv relutionernu mellun daghenisvård ochfamidedaghemsvård så att untulet plutser i den senure vårdfomien kruftigt ökar.Den situutionen tulur enligt min mening för utt det krävs ökude unsträngningurfrån sumhällets sidu för utt påskynda utbyggnuden uv dughemmen. EkonomiskaskUlnuder mellun oliku kommuner och olikheter i kommunulmännens inställningtill frågun får inte vuru uvgörunde för om burn skaU få tUlgång tUl dengmppgemen-skup och stimuluns som dughemstUlsynen ger. Vpk hur i sumbund med kruvet om en annankostnadsfördelning mellun stut och kommun också ställt förslug om utt statenskull tu över kostnudernu för personulen vid burnstugornu. En sådun åtgärdskulle verka utjämnande när det gäller de ekonomiska uspekternu på bumtillsynen.Och den sidan får vi säkerligen uniedning utt återkommu tUl. gäUer frågun den bulunsregel som kom tUl närstutsbidrug tUl famidedaghemsverksamheten infördes . Den har, som fruSigurdsen och jag anfört i reservationen 7, inneburit en styrning som heltöverensstämmer med de önskemål som majoriteten av föräldrarna har i fråga ombarntillsynsverksumheten, och i likhet med tror jag uttbulunsregeln till viss del hur bidrugit tUl den utbyggnad som hurförekommit på dettu område. I motionen 1024 till årets riksdug har vi från vårthåll pekat på det olyckliga i att nu avskuffu bulunsregeln, dåburnstugeutredningen väntus presenteru förslug tUl den frumtiduutformningen uv den här verksumheten. Eftersom vårt yrkunde i dennu motion ochminu synpunkter för övrigt på frågun tUl ullt väsentligt överensstämmer medyrkandet i motionen 1003 och med vud unfört till stöd förreservationen 7, så ber jag också utt få yrku bifull tiU dennu. Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. HerrKARLSSON i Huskvurnu (s): Jug vUi först gärnu frumhållu utt jag är ensemed reservunternu när de säger utt bulunsregeln har vurit verkningsfull och uttden medverkut tUl en snubbure utbyggnad av burnstugornu. Jug motsäger inteheller motionärer och reservunter när de påstår utt majoriteten UV föräldrurnuhur en större tilltro till barnstugomas verksumhet och finner den tryggure änundru former uv burntUlsyn. Fuktum är emellertid utt det byggs burnstugor i en rudkommuner numeru i en tukt som man inte tidigure räknude med. Bulunsregeln harotvetydigt medverkut till denna utbyggnad. I många kommuner kun mun i dug sägaatt det är relativt väl sörjt för barntUlsynen genom barnstugomu, medun det iandru tyvärr släpar eften Men här rör det sig ibland om bristande politiskvilja att göru en insats, och det är föHuktligen ytterst ungeläget för denullmännu opinionen utt söku påverku de kommunula instunsernu i frumåtskridandesyfte. 5* protokoll 1972. Bidrag till driften av barnstugor, m. m. Det är oftu så utt borgerligt styrdu kommuner hur uppvisutmindre intresse för burnstugebyggundet än sociuldemokrutiskt ledda kommuner.Unduntug finns givetvis, men helhetsbUden är i ullu full obestridligen dennu. När vi inom utskottsmujoriteten nu säger utt ett slopundeuv bulunsregeln bör ske, så grundus dettu på erfurenheternu i stort, utt vi ibetydunde grud hur kommit ifutt med burnstugebyggundet. Det bör enligt vårmening vuru möjligt utt slopu bulunsregeln utun att detta behöver leda tUl enminskning i utbyggnadstakten. 1 summunhunget bör mun noteru det ökade stöd som ges tUlburnstugornu genom riksdugens beslut . De höjdu stutsbidrugenbör vuru en viss gurunti för att man inte kommer utt minsku untuletburnstugebyggen. Men skulle det visu sig - det vUl jug understryku uttbulunsregelns slopunde skulle hu de konsekvenser som reservunternu tulur om, såbör mun, som utskottet sturkt poängterut, noggrunt föHu dettu och se efter omdet är nödvändigt utt vidtugu åtgärder för utt drivu pä utvecklingen. Tiden har inte stått stillu. Antulet burnstugeplutser harökat. Därförär det enligt utskottsmajoritetens mening möjligt att nu ocksålättu på den här spärren. Jug vill med dettu yrku bifull till utskottets hemställun. Jug hur med tucksumhet noterat att utskottetsföreträdare här underströk betydelsen av balansregeln, och jug kun också hållumed honom om utt det ute i kommunernu hur skett en kruftig utbyggnad avburnstugeverksumheten. Men jug kun inte delu huns synsätt utt situutionen ute ikommunernu nu är så god utt vi kun slopu dennu regel. Burnstugeverksumheten är en uv de omsorger från sumhälletssida om de enskildu individemus välfärd, som vi hur kommit i gång med mycketsent. Jug vill påstå utt vi ulldeles för sent hur uppmärksummut vilku kruv päsumhällsåtugunden utveckHngen ställer, vUku förändringur i de enskUduindividernus och fumidernus tUlvuro som industriuliseringen sumt den sociulu,ekonomisku och tekniska utvecklingen har medfört och som ställer kruv påsolidurisku insutsen Inte förrän mycket sent upptäckte vi hur mycket sociul nödi sumhället som orsukus uv bristen på godu tillsynsformer för burnen. Viupptäckte likuledes mycket sent utt famidens situation nu är så förändrad attsamhället måste gå in jämsides med föräldrurnu för utt uppfostrurrollen skullkunna och barnens uppväxtförhållanden skaU kunna bli bra. Den pådrivande kraften i dessa frågor har varit denpolitiska och fackliga arbetarrörelsen. Det har varit så både ute i kommunernaoch i . I kommunerna har framför allt många företrädare förarbetarrörelsen, inte minst dess fuckligu gren, gjort ett mycket fintpionjäriobb med utt drivu frum dessu frågor, oftu under stort motstånd frånframför allt de borgerliga partierna. Självu principfrågan har vi nu klurut uv, och det råderinte längre någru motsuttu meningur om behovet uv burntillsyn. Men i det kärvubudgetläge vi nu känner uv mnt om i lundet visur det sig utt de gumlu motsättningarnuändå finns kvur. När budgetläget kärvur till sig säger mun nämligen påborgerligt håll utt nu skull vi skäru ned barntillsynsutbyggnaden, nu skaU vihöja avgifterna. Och vi på vår sida framhåller att just i detta läge är detsärskilt viktigt att prioritera barntiUsynsutbyggna-den, så att den inte halkarefter ytterligare, och att vi måste föra en socialt försvarlig avgiftspolitik.När det gäller verksamhetens utformning söker man på borgerligt håll en i allubemärkelser bUlig barntUlsynsform, och när man då upptäcker att famidevårdeninte är så billig som man tänkt sig, därför att mun nu tvingus börju betulurimligu löner tUl dugbumvårdurnu ju, då skär mun t. o. m. ner fumidevården. När urbeturrörelsen hur sutsut på burntUlsyn och påinstitutionsutbyggnad har det skett med utgångspunkt i en rad motiv.