prot · FV0941 · 1972-12-31 00:00:00 — dels motionen 1972:1235 av () vurihemställts utt som sin mening gav Kungl. Muj;t tiU kännu vud imotionen anförts om en utbyggnud uv Roslagsbunun. 1. med bifaU tiUKungl. Muj:ts förslug och med uvslug å motionen 1972:197, nämndu motion såvittnu var i fräga, till Järnvägar m. m. för /73 unvisude ettinvesteringsanslag uv , 2. uppdrog åtfullmäktige i utt för beredunde uv ytterligure rörelsemedelåt statens jämvägar tillhandahålla verket en från tiU ökad röriig kredit, 3. bemyndigadeKungl. Maj:t att i enlighet med vud depurtementschefen i statsrådsprotokolletförordut inrättu tjänster pä löneplun C vid , 4. skuUe uvslåmotionen 1972:84, 1. skulle uvslämotionen 1972:87, 2. skulle uvslåmotionen 1972:1190, 3. skuUe avslåmotionen 1972:1235, 4. skuUe uvslämotionernu 1972:1200 och 1972:1206. 2. beträffande tågfärjeförbindelse mellan ochSwinoujscie av herrar () och Komstedt (m), som ansett att utskottetunder 8 bort hemställa, att med bifall tUl motionernu 1972:1200 och1972:1206 som sin mening guv Kungl. Muj;t till kännu vad reservanterna anförtrörande inrättande av en tågfärieförbindelse meUan och Swinoujscie. HerrHÅKANSSON (c): I motionerna 1200 och 1206 framföres förslagom utt förutsättningur bör skupus för inrättande uv en tågfärieförbindelsemellun Ystud och Swinoujscie i . Försluget innebär en påbyggnud av densedan 1964 igångvarande färjeförbindelsen mellan dessa orter. Man kan angripa frågan från olika uspekter. InternationeUuintressen företrädes främst från polsk sida. Från svensk sida finns starkakommunala och regionala intressen som lägger stor vikt vid frågans positivulösunde. Jag skuUhär unföru någru uv de motiveringur som frumföres i frågan. Från polsk sida har visats stort intresse. De polskamyndigheternu har gjort stora ekonomiska insatser, bl. a. vid hamnanläggningeni Swinoujscie, vilken bygges ut för att dänstgöru även som tågfädeläge. Vidurehur man investerat i de redan trafikerande färjorna. Men i är man ocksåberedd att svara för nyu tågfurjor som behövs till en utökud trafik. De gjordu investeringurnu i terminulen och i de tre furtygsom nu trufikerur Ystud omfuttur ett belopp på cu 100 miHoner svensku kronor. Vidure plunerus byggandet uv två nyu tågfädor.BestäUningarna skulle eventuellt komma att läggus hos ett svenskt vurv. Den pågående såväl gods- som persontrufiken har ökatkraftigt tUl . Lastbilarnas untul hur ökut från 937 dU 8800, personbUurnus frän 7 100 tUl 16 000, och passagerareantalet hur ökut från45 000 till 83 000 personer. Trufikunderluget för en tågfärju skulle enligt polskbedömning för närvurunde omfuttu . Beträffunde frumtidsprognosen omnämnes utt produkter somt. ex. järn, plåt och kol är vuror till vUku det behövs direkta järnvägsförbindelserför att ha möjlighet utt öku hundeln. Vidure understrykes utt om vuror frånSydeuropu, Mellerstu Östern och trunspor-terudes trunsit genomPolen skulle dettu innebära betydligt ökade godsmängder, och häri skuUe dä ingåhundeln inte buru med utun också med övrigu nordiska länder. Enligt gjordu marknudsundersökningar skulle handeln mellunSverige och innebäru en betydande ökning uv godsvolymen tiU utt om tio årvura meUan 800 000 och 1,2 mUjoner ton. Detta var något om de polska åtgärderna. Från svensk sidaär det främst Ystads kommun som visat intresse för denna trafik. De i vidtagna investeringurna belöper sig till cu 24miHoner kronor. Till dettu hur urbetsmarknadsstyrelsen lämnat bidrag med cu 5mUjoner kronor. I sumbund härmed hur både från regeringshåll och frånarbetsmarknadsstyrelsen framhålHts den storu lokuliseringspolitiska betydelsesom Polentrafiken hur och utt en fortsutt trufikutveckling skulle vurugugnunde, inte buru för närområdet utun för helu östru . Men allasynpunkter från centralt håU är inte positivu. Stutens järnvägur, som gör sin bedömning helt utifrån egenföretugsekonomisk synpunkt, hyser tveksamhet om att öppna tågfärjeledSydskåne-Polen. Om underlag föreHgger för en sådan och vulet står meUan Ystadoch , väljer därför att man har trafikdär redan tidigare Sådana stäHningstaganden från statens järnvägars sida harvi fått möta tidigare, och de är alltför ensidiga. Får en sådan inställningråda, innebär detta ytterhgare försämring av andra lokaliseringsmöjligheter. Men bakom Ystads hemställan om utvidgning uv trufiken tilläven en tågfärju står en sturk opinion. Länsstyrelsernu i Kristiunstuds ochMulmöhus län förordur ur regionulpolitisk synpunkt just Ystud. Mun betonarkraftigt utt en tågfärjeled mellun Ystud och skulle utgöru en betydundeförstärkning av den färjetrufik som redan är i gång. En sådun utbyggnad skullemedverka till en bättre lokalisering och därigenom lätta trycket pä sydvästruSkåne. Summu uppfattning hur luntbmksorgunisutionernu ochföretagur-föreningen, som understryker utt ur näringspolitisk synpunkt enlokulisering av tågfärju mellan och Ystud skulle bli en stimuluns förett aUsidigure näringsUv i de sydöstru regionernu. Av den förvärvsurbetunde befolkningen i denna regionsvarar jordbmket för e:a hög undel. Industrisidan domineras av mindre företag,varuv fleru inom livsmedelsbranschen. En tågfärja mellan och skulle med detrafikunderlugsbe-räkningar som tidigare anförts få en betydunde godsvolym.Dettu skulle väsentligt förbättra utnyttjandet av järnvägsUnjen YstudMulmö.Järn-vägstrufiken löper jämsides med den delvis furdigbyggdu riksvägenYstad-Malmö, vilken väg erhåUit status E 14 och fortsätter mot kontinenten viaPolen, och och där färjorna förbinder som en flytandelandsväg. Då regeringen har att avgöra denna fråga är detreservunternus uppfattning utt nu som sin mening skall uttala attdenna nya tågfärjeförbindelse bör komma tiU stånd och lokaliseras i enlighetmed motionärernas förslag. Med detta, herr talman, yrkar jag bifaU till reservationen2 vid punkten 4 i trafikutskottets betänkande nr 2. I dettaanförande instämde herrar Tuube (fp) och Henmurk (fp). HerrKOMSTEDT (m): behandlar många olika förslug tiUregionalpolitisku åtgärder; det har vi upplevt inte minst under förmiddagensdebatt. I trafikutskottets betänkunde nr 2 behundlas också under punkten 4någonting som handlar om lokaliseringspolitik - motionerna 1200 och 1206, somtar upp frågun om tågfärieförbindelse mellan och Swinoujs'cie i Polen.Jag behöver kanske, herr talman, säga i , därför att de som bor ide sydöstra delarna av upplever det ibland som om de kanske intetiUhörde - med den behandling de delama ofta får. Den föreslagna färieförbindelsen är inte bara en polsk ochen svensk angelägenhet. Även andra öststater än såsom Tjeckoslovakienoch - använder oftast denna kommunikationsled. Man har haft enfärjeförbindelse på den nämnda sträckan under någru år och den har huft enmycket positiv utveckHng. Godsmängden hur ökat undan för undan och i daguttransporteras ca 1 000 tunga fordonskombinationer . har polackerna emellertid framfört att det även finnsgods som är lämpat för tågfärja, och den framställningen har gjorts för långtid sedan. Polackerna är nu angelägna om besked från regeringens sida huruvidade får kommunikationer med eller om denna tågfärjetrafik kommer att gåtill en annan del av . Det är en dragkamp mellan och omdenna färieförbindelse. Polackerna har vid flera tUlfällen klart uttulat utt deendust är intresserade av kommunikationen med . Man för naturligtvis automatiskt in diskussionen påkostnader, och det skall man göra därför att upprättandet av dylUcakommunikationer oftast innebär uvsevärda kostnaden I har man snart färdigen terminal, som är byggd med ardedning av den färjetrafik man redan bedriverdvs. för de tre färior som trafikerar linjen YstadSwinoujscie. Terminalenär emellertid mycket väl lämpad för att ta emot även en tågfärja.Investeringarna i denna terminal är delvis gjorda med AMS-medel. Statenskostnader för en ytterligare investering, vid ett bifall till begäran omtågfärja mellan och Swinoujscie, är ingu alls. Den järnvägslinje sombehöver dras ut till fädeläget är och Ystads kommun har visat sig vUlig att stå för den kostnaden. När det gäller de stora kostnaderna,dvs. för själva fartygen, har polackerna klart uttalat att de helt står fördem. Det skulle alltså vara en ur svensk synpunkt mycket goduffär utt säga ja till linjen . Den ökade öststatshandeln börvara ett argument för att läggu denna kommunikationsled via . I andradebatter, som gällt vår vidare handel med västsidan och vår unslutning tUl EEC,hur det frumförts utt vi har en aUtmer ökud marknadsandel på den östra sidan avEuropa, och det är riktigt - den marknadsandelen ökarår för år. Då bör man naturligtvista en viss hänsyn till de länder som skaU trafikera en blivandekommunikationsled. Länsstyrelsema i såväl som länhar uttalat sig posUivt för i den här frägan, och det har ävenföretagareförbund och lantbmksförbund gjort. 6* protokoll 1972. Sydöstra är ett område som mun mycket väl kun nämnudå det är tul om regioner med svug sysselsättning. Området hur åderlåtits av enstrukturförändring, som inneburit att lantbruket rationaliserats och människomatvingats att flytta västerut. Det är därför att hälsa med stor tiUfredsstäUelseom sydöstra skulle fä dennu kommunikution. Både och Trelleborgligger som bekant i Mulmöhus län, men detta tiU trots hur alltsålänsmyndigheterna tugit ställning för Ystud. Jug bor visserligen på undru sidunom länsgränsen, men skaU man kunna få en positiv utveckling för sydöstru ,måste mun se helu sydöstra som en enhet, trots att de fem kommunblock somingår där ligger på båda sidor om länsgränsen. En fömtsättning för att bygdenöver huvud taget skall få en chans är att man samordnar intressena.Sysselsättningen i sydöstra skulle kunna få en puff framåt - det äringenting som säger att man får det i och med den här kommunikutions-,leden,men det har visut sig utt kommunikationer är en förutsättning för att näringarskall etablera sig i ett område. Det är två saker som man därvid frågar efter,nämligen kommunikationer och skolor. För utt kunna dra till sig näringslivetmåste vi kunna peka på goda kommunikationer. Men frågun gäller nuturligtvisinte buru sydöstru - stora delur uv södru och helu lundet skuUehu nyttu uv utt dessa kommunikationer kom tUl stånd. Polackernas negativa inställning tUl skall jaginte här gå in på, men de har uttalat att de inte viU tänka sig något annatalternativ än . Detta är en typisk lokaliseringspoHtisk fråga. Riksdugenskulle visu prov på handlingskraft om den gav Kungl. Maj:t till känna att manförordar i dragkampen om färjeleden till . Jag vUl med detta yrka bifall tiUreservationen 2 som gäller punkten 4. Idetta anförande instämde (). HerrGUSTAFSON i (fp); Vi har i utskottet ägnat denna fråga mycketstort intresse, eftersom vi förstår vad den betyder från regionalpolitisksynpunkt fö:r dessa delur uv lundet. Vi bud statssekreteraren i kommunikationsdepartementetHassle att komma upp till utskottet, och han gav en ingående föredragning omläget. Efter att ha lyssnat dU den föredragningen kom majoriteten i utskottettill uppfattningen att frågan icke är så utredd att för närvarandekan göra ett direkt ställningstagande. a. pågår överläggningur mellanpolska och svenska myndigheter. Här har i debatten redovisats vud poluckernusäger och inte säger, men faktum är utt de officiellu överläggningurna mellunPolen och icke är slutförda. Eftersom denna angelägenhet berör bådePolen och är det ganska naturligt att man, innan man tar direktstäUning i , avvaktar utgången av de polsk-svenska samtalen. Detta är anledningen till att utskottet inte har funnitsig kunna göra något direkt ställningstugunde. Jug vill dock understryku vudutskottet har sugt,nämligen att man "fömtsätter att vid frågans bedömning skälig hänsyn tastUl regionul- och lokuHseringspolitisku aspekter". Med det uttulundet vUl jag, herr talman, yrka bifall tiUutskottets hemställun. i Röstångu (fp); förru året ställde jug en frågutill inrikesministern om tågfärjeförbindelsen mellan och och dåfrämst med regionalpolitisk motivering. Jag hävdade, utt en sådunfärieförbindelse kan utgöra ett viktigt komplement för utt styra investeringartiU sydöstra , dar befolkningsutvecklingen varit negativ under decennieroch bidragit till att fått den befolkningsmässiga slagsida som förnärvarande råder. Inrikesministern delade min uppfattning och menade att enkomplettering av nuvarande färjeförbindelse med en tågfärjeförbindelse skullekunna förbättra områdets utvecklingsmöjligheter, utt frågun också har undraviktigu uspekter samt utt den skulle prövas uv regeringen . har åtskilliga månader förflutit och mun väntur fortfurundeUku otåligt på ett definitivt besked i Ystud, i sydöstra och i Trelleborgicke att förglömmu, som anser att en ny tågfärjeförbindelse går ut över den somfinns sedun gammalt mellun och DDR. Jag har med intresse lyssnat på herrar ochKomstedts argumentering. Jug instämmer i den regionalpolitiska bedömningsgmndenutt Polentrufiken får unses hu stor lokuliseringspolitisk betydelse förnäringslivet i sydöstru sumt att näringslivet i berördu delur uv landetmåste få all den stimulans som är möjlig att ge. Jag är emellertid inte övertygud om utt reservutionen isig själv - med min bedömningsgmnd i suk är starkare än utskottsmajoritetensskrivning, som ju fömtsätter utt vid frågans bedömning skälig hänsyn skuU tastill regionala och lokuHseringspolitisku uspekter. Äv dennu anledning, herrtalman, och på gmnd av att med stor majoritet konimer att stäUa sigbakom hemstäUan i detta utskottsbetänkande samt att Kungl. Maj:t, som så attsäga har allu fuktu i målet, kommer att pröva frågan , avser jag förmin del att rösta för utskottets hemställan. HerrÅKERLIND (m): Jag har i motionen 1235 anfört utt en utbyggnad uvRostagsbanan till normal spårvidd och med anknytning till det övrigajärnvägsnätet uv oliku unledningur är befogad och att Kungl. Muj:t snurust börvidtu åtgärder för utt en sådan utbyggnad kommer till stånd sumt utt riksdugenger Kungl. Muj:t till känna detta som sin mening. har trafikutskottet under den punkt vi här behandlaruttulat sig om motionen och avstyrkt den. Som jug hur anfört i motionen visar ull erfarenhet attgodu väg- och järnvägsförbindelser betyder mycket för en bygds utveckling. Ettökut untul järnvägsförbindelser skulle medföru utt trufiktrycket på vägumakunde minskas, och detta gäller i högsta grud . lederna inmot är få och blir mycket hårt belastade. Trafiken i regionenko;[nmer troUgen att bli ännu större på gmnd av utvecklingen avFinlandstrafiken. Den ökar som vi vet lavinartat tUl år. Det är därför nödvändigt att nägot avlasta vägarna genomen upprustning och breddning av . En sådan utbyggnad meUanHallstavik och skulle också stimulera fler företag att etablera sig ide norra delama av , där fler arbetstillfällen förvisso behövs,lika väl som i många andra delar av våra avfolkningsbygder. De här synpunkterna har också framförts från företagarhåUi flera olika sammanhang. Man har från företagarhåU visat mycket stort intresseför att få en utbyggnad av till stånd. Sådana önskemål haruttalats från t. ex. Holmens bmk, som ju äger pappersbmket i , ochfrån . I yttrandet över regionplunen har NorrtäHe kommun direktbegärt denna utbyggnad, därför att den skulle gynna industrin, framför allt iRimbo och . Övriga berörda kommuner har också varit klart positivaoch uttalat att mäste behållas och upprustas. Man har t. ex. frinkommunalt håU i sagt att det behövs en enorm upprustning av Roslagsbananför att täcka framtidens behov. Man anser aUtså att frurntidens behov kommerutt krävu det. Utskottet uvstyrker motionen bL u. med hänvisning till uttförhundlingur förts mellun SJ och lundsting om bununsöverförunde i lundstingets ägo. Vud de förhundlingurna ledde till vet vi nu.Landstinget får köpa järnvägen mellun och . Däremot fur man inteköpa delen mellan och HaUstavik. Man får inte heller köpastationsbyggnaden vid Östra och stationsbyggnaden med tillhörandemark och anläggningar i . Om SJ beslutar sig för att säHastationsbyggnaderna i och står alltså med enjärnväg, men utun ändstutioner. Det blir konsekvensen. Utskottet säger också att frågan om utbyggnad till normalspårvidd och därmed sammanhängande frågor bör prövas vid eventuella förhundlingurmellun närmust berördu trunsportintressenter och järnvägsmyndigheter. Som jugtidigure hur sugt tycks företugurrepresentunter och kommunulu myndigheter varahelt ense om att bör rustas upp och helst breddas tUl normalspår.Berörda transportintressenter som utskottet tulur om hur ulltså sugt sin meningi frågun. Ägurskupet till banan hur genom uppgörelsen mellan lundstinget och SJdeluts på ett olyckligt sätt, vUket inte tycks göru det lätture för kommuneroch företug utt förhandlci sig fram tUl förbättringar. I utskottets utlåtande sägs till slut: "Någon åtgärdfrån riksdugens sidu synes sålunda ej påkullud." När frägan debatterudes i länslandsting yttrades bl. a. att kritik mot landets trafikpolitik inte bör föras ilandstinget. Men var skaU den då föras? Inte i , säger mun, ochnågon åtgärd från riksdugens sidu unser trufikutskottet inte heller påkullud.Allt mot bukgmnden uv utt trufikunternu enhälligt kräver förbättringar ochmycket talar för att sådunu mäste till om inte vägurnu skuU bliännu mer överbelustude än för närvurunde. Det går enligt min mening inte uttbollu den här frågun från den enu instunsen till den undru och sägu att problemetfår lösas på något unnat sätt. Det går inte att sägu som i lundstinget uttkritik inte skull drivus i lundstinget, och som i riksdugens trufikutskott uttnågon åtgärd inte synes påkullud från sidu. Mun boUur buru fråganfram och tillbuka utan att någonting sker, medan trufikunternu är intresserudeuv utt nägot händer. Jug anser inte utt vi från riksdugens sida kan nöja ossmed detta bollande under förhoppningar om att någon annan skaU göru något. Vibör själva tu initiutivet här i riksdugen. Därför, herr talman, ber jug utt få yrka bifall tillmotionen 1235 är 1972. Ett bifall dU motionen innebär att som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts om önskvärdheten uven utbyggnad uv Roslugsbunun. i (c); Rent underhållningsmässigt tror jug det varförståndigt av herr talmunnen utt låtu oss få en tur på Roslugsbunun somomväxHng tiU turerna mellan och Swinoujscie! Jag hade emellertid tänktutt något få kommenteru de motioner och den reservution som rör frägun om densvensku tågfärjeförbindelsen från Ystud tUl , den förbindelse som vi såinnerligt hoppus skull bli verklighet. Jag viU gärna instämma med dem som här har talatför reservationen. Även om utskottet har en liten nyans uv vänlig skrivning, såunser jag inte - tiU skillnud frän i Röstångu - utt denskrivningen räcker för mig. Den här frågan är enligt min mening så väl utredd,behandlad från så mångu oliku uspekter och bedömd så noggrunt utt detföreligger inget hinder för de ombud som valts att representera vårt folk iSveriges riksdag att uttala sig i frågan, även om den är föremål föröverväganden i regeringen. Vi har ju i sambund med frågestunder fått löften omställningstugunden: förstu gången skulle ett uvgörunde ske i månadsskiftetnovember-december, därefter , sedan flyttades det fram januari-febmari. Tidpunkten är inte helt avgörande, men för heladen bygd som berörs är dettu en ulltför ullvurlig fråga för att SJ:s ensidigabedömning skulle få bli avgörande för regeringens stäHningstagande. Det ärockså därför frågan är föremål för sä stor uppmärksumhet. Det är nog riktigt som utskottets ordförande sugt att detalUjämt pågår förhandlingar med . Men vi vet också att den unsvurigeministern i redun /november klart bestyrkte desiffror som här har nämnts av bl. a. i . Jag tyckerutt det är gunska underiigt om SJ:s ledning kan ifrågasätta riktigheten i deuppgifter som ges från ett främmande land. Jag skulle vida föra in en fråga:Måste det inte bedömas som en ganska ovänlig handling, om man här i Sverigeinte skall vara beredd att ta emot gods som sändes från ett främmande land tiUsvensk mark? Det rör sig om en åtgärd som, utan att det skulle kosta någrapengar, skulle kunna bidra tUl att något förbättra balansen mellan den västrakanten av och den östra att häva den slagsida som vi här har fått. att vi påÖsterlenkanten inte oftu hur besvärat i faU där vi vet att det förekommerproblem av likartad karaktär i nästan hela värt land. Detta är emellertid en såspeciell angelägenhet att vi har tillåtit oss att besvära och be omett klart ställningstagande i Ystads favör. Det är mot denna bakgmnd, herr tulman, som jug också berutt få ansluta mig till dem som har yrkut bifuU till reservutionen 2. HerrPETERSSON i Röstångu (fp) kort genmäle: i och jug hur i suksumma uppfattning i dennu frågu. Vi hur emellertid oliku uppfuttningur omhuruvida utskottets skrivning eller reservationen är bäst ägnad utt föra fråganframåt. förutsätter att Kungl. Muj;t kommer att ta hänsyn tUlregionala och lokaliseringspolitiska aspekten Jag anser för min del att det ären stark skrivning, som en stor riksdagsmajoritet kommer att StäUa sig bakom.Med hänsyn tiU detta och tUl att Kungl. Maj:t skall pröva fråganvidhåUer jag min uppfattning att majoritetens skrivning är den bästa. Det är först och främst glädjande för enystadsbo att konstuteru det intresse som finns för färieförbindelser med idetta fuU . Jug hur med intresse lyssnat på de talare som har anförtpraktiskt taget allt vud som kun anföras till fördel för en tågfärjeförbindelsemed . Jag konstaterar att aUt vad som har anförts och anförs i dessadagar i stort sett överenstämmer med vad vi från socialdemokraternasSydöstskånekommitté anförde vid en uppvaktning hoskommunikationsministern. Jag behöver inte upprepa vad vi då anförde, eftersomdet sammanfaller med vad som här har framhållits. Anledningen till att jag nämner socialdemokruternusSydöstskånekommitté nu är utt framhöll lantbrukarorganisationernasintresse för denna fråga. För att göra bilden fullständig skaU man kanske ocksånämna att såväl den politiskai som den fackliga arbetarrörelsen inför dennedåtgående trend sorn vi då hade i sydöstru gick in för utt i orguniserudform försöku på oUka sätt vända utvecklingen där. Jag nämner detta också därföratt jag tycker att det är litet vårdslöst av utt här göra gäUandeatt vi i sydöstra på något sätt skulle ha behandlats särskilt illa. Hanmåste vara dåUgt underrättad. Jug skulle inför kammaren kunna redovisa en radåtgärder, som har vidtagits från regeringshåU och av arbetsmarknadsstyrelsenunder senare år för att förbättra sysselsättningen i sydöstra , men jagskall nu avstå från detta. Så är det emellertid, och det är bara att konstuteruutt tydligen inte vet någonting om det. Jug nämnde utt ullu de skäl som unförts för enfärjeförbindelse redan har redovisuts, och vi frän sydöstru ärnaturligtvis gludu åt ull den uppslutning vi kun få i denna frågu. Låt mig buratillägga med adress till utt vissa förutsättningur redun hurskupats. Den utbyggnad som gjorts av färjeläget i har skett efter det attvi uppvaktat regeringen och AMS, som ställt medel till förfogande. När det nu gäller att ta ställning här , vill jagframhålla att vi som representerar socialdemokraterna i sydöstra delarherr i uppfattning att det uttalande utskottet gör ärstarkt. 13 av utskottets 15 ledamöter står bakom uttulundet, representerandealla de fem i riksdugen företrädda partierna. Jag bedömer det som en styrka attså mångu hur ställt sig bukom ett yttrunde som är så positivt. Har man liteterfurenhet uv riksdugsarbete, så vet mun utt det inte är så förfärligt oftu somutskott skriver positivt, när enskildu ledumöter motionerur i nägot ärende, ochdet är ytterst sällsynt att ett utskott är så positivt som i det här fullet. Med det anförda vUl jug ha deklurerut utt visom tUlhör kommer utt röstu för utskottets hemställun. I dettu unförunde instämde herrur Johunsson i Simrishumn, i Mulmö och i Blenturp (sumtligu s). Det är möjligt, , att jag ärvårdslös, men jag tror inte att det är så farligt i den här frågun i aUa faU.Det är väl en tolkningsfråga vud som är positivt för sydöstru . Det är entolkningsfråga även blund egna purtikamruten talade om uppvaktningen förkommunikationsministern.