prot · FV09137 · 1972-12-31 00:00:00 — Där säger manatt den beräknade skäliga årliga driftkostnaden är 165,6 miljoner kronor.Kommunerna hade beräknat 272 miljoner, så det var ju en kraftig prutning.Vägverket hade aUtså fastställt 165,6 miljoner, vUket motsvarar ett statsbidragav . Om nu anslaget, , hade varitett förslagsanslag, hade kommunerna alltså fått dessa ,och då hade de vetat att enligt de principer som gäller får de det statsbidragsom de är berättigade tiU, nämligen av de skäUga kostnaderna. får de emellertid bara därför attkommunikationsministern ändrade ett halvt ord han ändrade ordet Ang anslagen till kommunala gator och vägar Ang. anslagen till kommunala gator och vägar "förslagsanslag"tUl ordet "reservationsanslag". Det innebär en extra kostnad på 15,3miljoner kronor för kommunerna, och det innebär, som säger, att debara får av det beräknade bidragsunderlaget i StäUet för de 95procent som skulle utgå enligt statsbidragsprincipen. Formellt klararkommunikationsministern av detta genom att han ändrar formuleringen istatsbidragskungörelsen. Det är klart att man kunde förutse allt detta redan ivåras. Eftersom departementet hade gjort en så kraftig prutning på det beloppvägverket hade kommit fram till, kunde man bara vänta sig att det skuUe bli enextra belastning på kommunerna. Därför föreslog vi från oppositionens sida skulle ha en oförändrad anslagsbeteckning. I debatten frågade jag, omavsikten med denna ändring var att lägga nya bördor på kommunerna. Dettaförnekades av regeringspartiets talesmän. i , som taladeå utskottsmajoritetens vägnar, sade ordagrant så här: "Det är aUtså felatt hävda att man genom att ändra benämningen på dessa anslag övervältrarkostnader på kommunerna." Kommunikationsministern sade i debatten att hantyckte att gav det svar som kommunikationsministern också skuUekunna ge. Han sade att han visserligen inte ville använda ett så starkt ord somatt han skuUe "garantera" någonting för kommunerna, men han vUleåtminstone försäkra kommunerna om att de bör ha goda möjligheter att inte märkanågon väsentlig skillnad under de år som kommer jämfört . får aUtså kommunerna mindre än deskulle ha haft enligt de principer som har gällt tidigare. Det är möjligt attdet inte är något väsentligt belopp i statsbudgeten, men i den kommunalabudgeten kan det vara ganska mycket. Jag har tagit reda på att det i Göteborgskommun gör ca . Det är inte bara jag som har förvånat mig över detta. Jaghar i min hand en skrivelse från av tillkommunikationsministern. Den är undertecknad av Komraunförbundetssocialdemokratiske ordförande , och jag skall be att få citera vadhan säger; "Statsbidrag tiU drift av kommunala gator och vägar har från ochmed innevarande budgetår ändrats från förslagsanslag till reservationsanslag.Härigenom går komraunerna enligt beräkningar miste om ca 16miljoner kronor i statsbidrag. Styrelsen anser" det är aUtså styrelsenför "att detta strider emot dels vad statsrådetNorling uttalade i den 5/4 1972, nämUgen att omläggningen tillreservationsanslag inte skuUe leda till någon märkbar förändring förkommunerna, dels innehåUet i överenskommelsen mellan regeringen och Kommunförbundetom oförändrat skatteuttag. Styrelsen hemställer därför att kommunerna förinnevarande budgetår omgående tillförs ytterligare istatsbidrag." Det är mot den bakgrunden jag tycker attkommunikationsministerns bryska avvisande av dessa krav är förvånande. Det ärklart att kommunikationsministern kan hänvisa till att han i den fortsattadebatten med mig när jag försökte få ett klart besked om huruvidakommunikationsministern avsåg att komma med tUläggsanslag inte lovade detta.Han sade att det kan inträffa att man kan ha anledning att gå in medett tilläggsanslag, men han lovade det inte. Men han gav fortfarande och även iden senare delen av debatten ett intryck av att kommunerna inte skulle märka såstor skUlnad. skuUe jag gärna vilja fråga statsrådet , om hananser att avslaget på begäran är i linje raed andemeningen avvad kommunikationsministern sade . Är det förenligt med andemeningen iden överenskommelse som gjorts mellan regeringen och oraoförändrat skatteuttag i koraraunema? Jag skuUe också vilja fråga statsrådet:Finns det inte skäl som talar för att man med utgångspunkt i de principer mantidigare haft i vad gäller statsbidrags-givningen går tUlbaka tUl attbeteckna anslaget som förslagsanslag? Ang. anslagen till kommunala gator och vägar Jag har ju redan i mitt interpellationssvarsagt att det inte kan bU tal om någon uppräkning för , som vi ju snartskaU lämna bakom oss. Jag har dessutom i mitt svar, som jag försökte göra såkort som möjligt, konstaterat att ändringen av anslaget tiU drift av kommunalavägar och gator tiU reservarionsanslag var betingat av ett par ordentliga skäl,nämligen önskemålet att få till stånd en likartad behandling av väganslagen ochav att det kunde anses vara en fördel för de kommunala väghåUarna att fåvetskap ora den ekonomiska ram de kunde påräkna från staten. Man kommer inteförbi de där två skälen tUl ändringen. Den skedde inte bara för att vi villeändra i och för sig, utan det låg naturligtvis som aUtid skäl och motiv bakomändringen. Sedan menar i att jag tar förenkelt på denna fråga. Nej, det finns ingen anledning att göra det. Denna frågaär naturligtvis Uka viktig som andra. Ä andra sidan tycker jag inte att manskall förstora upp den heUer. Det kan inte tjäna något syfte. Det är väl ändåatt ta tUl litet - låt vara att det nu anges också från - attsammankoppla detta ämne med frågan om skattepaketet mellan stat och kommun. Fördet första skedde vår diskussion -i får rättamig om jag har fel innan staten och kommunerna började resonera omskattestoppet. Vi kunde åtminstone inte ta någon sådan hänsyn vid det tUlfäUet.Om inte mitt minne sviker mig skedde väl debatten om vägpengarna före dessadiskussioner om skatten. Sedan berörde vi frågan om hur mycket detta kan betyda förkomraunerna. Jag har ingen anledning att säga att det ingenting betyder. Åandra sidan är väl inte detta första gången som komrauner konstaterar att manfår göra vissa revideringar av de planer för kommunala arbeten man haft i olikasammanhang vare sig det gäUer vägar, gator eller något annat. Det här är väländå inte den tuva, som överaUt har stjälpt det. För att gå tUlbaka till vad i ochjag Uksom även andra här i kammaren sade under debatten om väganslagen så görherr en riktig beskrivning av vad jag då sade. Jag lovade intekommunerna något tilläggsanslag utan sade vad citerade,nämligen att jag utgår från att man inte skuUe behöva märka så Ang. anslagen till kommunala gator och vägar mycket avdet här i kommunerna. Vi beslutade trots allt om en ökning av anslagetmed , från 122 miljoner tiU 144 mUjoner kronor. Det gjordenaturligtvis att jag då hade anledning att hoppas att det inte skulle behövaske alltför märkbara inskränkningar i kommunernas budget för vägunderhållet.Herr kan också vUket jag hoppas han har gjort - läsa det han självsade i slutet av debatten . Vi ledamöter i kammaren brukar ju oftaläsa upp vad våra meningsmotståndare har sagt och glömmer bort att läsa vad visjälva har sagt under debatterna, vilket ibland kan vara förrädiskt. Man kanskeinte kommer ihåg vilka tankegångar man själv var inne på. Härstår nu nämligenherr och säger att vi var naturligtvis i,aprU alldeles säkra på,efter vad kommunikationsministern då sade, att kommunerna skulle få det härtUläggsanslaget. Det lät i alla fall så på kommunikationsministern, sade han.Kommunförbundet har t. o. ra. skrivit till mig och krävt det. Men herrGustafson var tydUgen inte riktigt säker själv . Det förelåg nämUgendå en reservation om att detta anslag skulle bibehåUas som förslagsanslag ochinte göras tUl ett reservationsanslag. I slutet av ett av sina anföranden sadeherr : "Den som viU bevara kommunernas möjligheter att fåstatsbidrag i enlighet med nu gäUande bestämmelser måste, såvitt jag förstår,rösta med reservationen." Det innebar alltså att inte ens riktigt klar över att man skuUe vara så säker på kommunikationsministernsutlåtande i den debatten. Jag tar det tUl intäkt för att , om hantänker tUlbaka på den debatten, skall inse att vi nog var ganska överens redandå. i (fp): tycker jag den här debatten börjar bli intressant. Det är riktigt att jag sade att den som vill bevarakommunernas möjUgheter att få statsbidrag i enlighet med hUtills gällandebestämmelser gör klokast i att rösta med reservationen. Det berodde på att jaginte var säker på att de uttalanden som hade gjorts från regeringspartiets sidavar att lita på, och det är ju ingenting som kommunikationsministern skaU varasärskUt tiUfredsställd över. Utskottets talesman sade i alla fall tydligt attdet är fel att hävda att man genom att ändra benämningen på detta anslagövervältrar kostnaderna på kommunerna. Men det gör man eftersom principen äratt av underhållskostnaderna skaU betalas av staten. säger kommunikationsrainistern att den debatten varföre överenskommelsen om kommunernas skattetak. Ordföranden i Kommunförbundethade större tilltro än jag tUl de uttalanden som gjordes . Närfrågan om skattetaket diskuterades hade han anledning att fömtsätta att detinte skuUe bli någon extra belastning på kommunerna, ty utskottets talesmanhade försäkrat att det inte skulle bli någon övervältring. Man räknade därförmte med denna extra belastning på 15 eUer 16 mUjoner kronor. Det är klart attkommunerna inte går under för en sådan sak, men om det som extrabördor av detta slag läggs på kommunerna krävs att kommunerna inte får höja sinaskatter, måste det bU allvarligt. KomraunUcationsmmistemsäger att det inte finns någon anledning att särbehandlade olUca väganslagen. Andra väganslag har betecknats som reservationsanslag,något som exempelvis är faUet när det gäller byggandet av koraraunala gatoroch vägar. 1 detta faU får aUtså koraraunema rätta sig efter det tillgängligaanslagen när de skall bygga nya gator och vägar. Men de gator och vägar somfinns måste ju underhållas, och det anslag det här gäUer går ju till rentunderhåU. Det får inte användas tUl förstärkningsarbeten och sådant. Men gatoroch vägar måste alltid underhållas. Redan när staten övertog ansvaret fördriften av kommunala vägar och gator kom man överens om att staten i principskulle betala kostnaderna för de kommunala vägar och gator som var av såaUraänt intresse att de borde vara statsbidragsberättigade. Men det sades attdet kunde vara av ett visst värde för kommunerna att få göra detta i egen regi,ocU därför skulle statsbidrag utgå till . Det måste därför varaprincipieUt felaktigt att ändra detta anslag till ett reservationsanslag, oraman fortfarande menar att staten i princip skall svara för underhåUet av dessagator och vägar. Menar man det inte, innebär det att kommunens invånare medsina kommunalskatter skaU subventionera bUisraen som ju betalar skatter förvägunderhåll och vägbyggnader. Det är detta som gör att detta är en principsakoch inte bara är en fråga om . Statsrådet pekar på att året snart är slut. Ja, men dettabör ju inte hindra att komraunerna får sina pengar. Dessutom får vi ett nytt årdå det finns stora risker för kommunerna att förlora ytterligare pengar. Jag hemställer således tUl kommunikationsministern att hanånyo överväger om det inte från principiella utgångspunkter vore lämpligt attåtergå tUl att beteckna det anslag det här gäller som ett förslagsanslag. Jag skall inte säga något annat än att när herrGustafson i nu återgår tUl debatten den 5 aprU och där citeraruttalanden av i må detta vara hänt. Men jag har ettminne av att det var jag som tUl slut fick stå tiU svars i den debatten. Dånöjer jag mig med att svara för vad jag själv hade för uppfattning och vad herrGustafson ansåg den gången. får väl gå i svaromål när han koramertillbaka. Jag anser inte heller att vi bör uppehålla oss längre vidmedelsanvisningen på tilläggsstat . Jag har sagt att det intekomraer att anvisas ökade medel på tUläggsstat för . Jag tycker inte heller att det är riktigt rätt av herrGustafson att - jag vUl inte använda ordet krångla till debatten - något kommavid sidan om debatten genora att här säga - om jag uppfattade det riktigt - här nästan skuUe brandskatta kommunerna. Jag fick en känsla av att herrGustafson tyckte att det blev kolossalt synd ora kommunerna och att de fickmycket stora svårigheter att slutföra nödvändiga arbeten av det slag det härgäUer. Jag har sagt i min förra replik att jag förstår att kommunerna harbekymmer. Men därifrån är det ett långt steg till att göra detta till en såstor fråga att många som inte kan bakgrundsmaterialet tUl denna sak så bra somherr och jag kan förledas tUl att tro att denna förändring av anslaget kan bidra tUl att stjälpa hela Ang. anslagen till kommunala gator och vägar 9 protokoll 1972. Ang. bestämmelserna om besiktning av brandbilar Jag tycker faktiskt inte att det är värt med all respekt för depengar det är fråga om att förstora dessa spörsmål så mycket. tog i slutet av sitt senaste inlägg upp1973 års anslag, och det tycker jag att vi kan göra , eftersom såvitt jag vetingenting har hänt sedan och jag diskuterade detta . Nuskall vi se fram emot den verksamhet som skaU bedrivas . hari sitt äskande begärt 158 mUjoner kronor för detta ändamål. Detpågår en budgetberedning, och avsikten är naturligtvis att avvägaanslaget på ett riktigt sätt med hänsyn till det av vägverketangivna medelsbehovet. i (fp): Jag är mycket glad om jag kan tolkakommunikations-ministems senaste uttalande så att han i princip tycker att detär rimligt, att kommunerna i fortsättningen får av deunderhållskostnader som finner vara skäliga. Det är givetvistillfredsställande om kommunUcationsdepartementet viU fasthålla vid den gamlaprincipen. Vidare säger kommunikationsministern att detta inte ärnågon stor fråga. Jag har inte heUer gjort gällande att kangöra rikets kommuner bankrutta eller att är en förödandeförlust för en kommun av storlek. Men jag skall säga kommunUcationsministernatt man får vända på slantarna i kommunerna. Man tycker inte att15 utslagna på hela riket eller 1,5 mUjoner kronor för Göteborg- för är summan givetvis högre är några småslantar. Dessutom är nog denna fråga större än vad vi nu har talatom. Jag har koncentrerat raig på en detaljfråga, men herrkommunikationsministern vet mycket väl att det också finns något som heterbyggande av kommunala vägar. Jag tänkte dock spara debatten härom till ett någotsenare tiUfälle. Vad vi nu diskuterar kan sägas vara en detalj i ett stortkomplex, men det är en detalj som har aktualiserats genom Kommunförbundetsframställning, bl. a. därför att den har en principiell bakgrand. Överläggnmgen var härmed slutad. bestämmelserna om besiktning av brandbilar Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () den 22 novemberframställda interpeUation, nr 227, och anförde: har frågat om jag anser attbestämmelserna om besiktning av brandbUar är lämpligt utformade och, om så ejär fallet, om jag ämnar vidtaga åtgärder för att få bestämmelserna ändrade. Enligt 24 § 1 mom. vägtrafikförordningen skaU motorfordonoch släpfordon som är inrättat uteslutande för brandväsendet eller förtransport av sårade och sjuka eUer som används uteslutande för brandväsendetoch är försett med beteckning därom inställas för kontroUbesiktning inom sexmånader efter närmast föregående besUct-ning. Motsvarande bestämmelser finns iden nya fordonskungörelse som träder i kraft den . Tidsfristen var tidigare angiven tiU , men frågan omen förkortning togs upp efter framställning från statens trafiksäkerhetsverk.På grundval av det av verket framlagda raaterialet föreslogs i propositio nen109 att fristen skulle förkortas . Förslaget lämnadesutan erinran av , och den nya bestämmelsen trädde i kraft den 1januari 1971. I propositionen framhöU jag att det mot bakgmnd av desärskUda förhållanden under vUka brand- och ambulansfordon används fanns godaskäl för den av trafiksäkerhetsverket föreslagna utvidgningen avkontroll-besiktningsskyldigheten. I sitt av godtagna utlåtande nr 1970framhöll tredje lagutskottet bl. a. att ambulanser och brandfordon i vissaavseenden torde vara utsatta för större påfrestningar än fordon i allmänhet.Härtill kom att de företräden sora tiUkoramer utryckningsfordon innebärbetydande ingrepp i trafikens normala gång på ett sätt som skapar faromoment avoUka slag. Utskottet ansåg det därför av synnerlig vikt, att dessa fordonbefinner sig i ett ur trafiksäkerhetssynpunkt anmärk-ningsfritt skick. Det är riktigt som framhåller att den årligakörsträckan för brandbUar ofta är mycket kort. Klart är emellertid också attett fordons trafiksäkerhet inte är beroende enbart av körlängden. Fel kanuppstå även på fordon som inte aUs används, exempelvis genom korrosion ibromssystemet som kan resultera i allvarliga brorasfel. Det är heller intelärapligt att lägga viss körsträcka sora grund för skyldighet att inställafordon för kontrollbesiktning, med tanke på svårigheterna att praktisktkontroUera ett sådant system. Sammanfattningsvis vUl jag framhåUa att de skäl somföranledde skärpningen av kontrollbesiktningsskyldigheten beträffande brand-och ambulansfordon alltjämt är bärande och att jag därför inte är beredd attförorda någon ändring av nuvarande föreskrifter. Ang. bestämmelserna om besiktning av brandbilar HerrENLUND (fp): Det råder inga delade meningar ora att de s.k. utryckningsfordonen bör hållas under noggrann kontroll ur trafiksäkerhetssynpunkt.De utsätts för stora påfrestningar, bl. a. därför att de får köras med högrehastighet än övriga fordon. De har företrädesrätt i trafiken, och därigenom kanibland uppstå situationer sora innebär risker. Mot den bakgrunden kan det anseshelt naturligt att trafiksäkerhetsverket ägnat särskild uppraärksamhet åtkontroUbesiktningen av dessa fordon. Förslaget om kontrollbesiktning var sjättemånad mot normalt var tolfte månad för övriga fordon kom dock enligt min meningatt på några punkter få ganska underliga konsekvenser. Dels kom bestämmelsernaatt gälla även för de fordon inom brandväsendet som inte är utryckningsfordon- de är inte så många, men det finns sådana dels kom det stora antal utryckningsfordon som finns inom polisväsendet inte in under Ang. bestämmelserna om besiktning av brandbilar Vid remissbehandlingen anfördes av bl. a.rikspolisstyrelsen och Svensk bUprovning att den anmärkningsvärt högafelfrekvensen på ambulanser utgjorde ett starkt skäl för förslagetsgenomförande. Detta kan man möjligen instämma i så länge bestämmelsernabegränsas till just ambulanser. Däremot är det svårare att inse varför en högfelfrekvens på ambulanser skulle motivera Uka täta kontroUbesiktningar på allade fordon som används uteslutande för brandväsendet. Det är kommunerna som får betala kostnaderna för dennaextra besiktning. Och det är inte underligt om en del komraunalraän frågar sigvarför denna extra kostnad skulle drabba brandväsendet, när statens egnautryckningsfordon, som finns i så stort antal inom polisväsendet, inte omfattasav raotsvarande bestämmelser. Under remissbehandlingen av förslaget påpekade statensbrandinspektion att några olyckor inte var kända, där brandfordon varitinblandade till följd av fel på fordonen. Brandinspektionen avstyrkte därförförslaget i de delar det gäUde brandfordon. Samma inställning redovisades avSvenska kommunförbundet, som påpekade att trafUcsäkerhetsverket inte lagt framnågon statistik som motivering för den extra kontrollbesiktningen avbrandfordon. När frågan behandlades av tredje lagutskottet vid anförde sex reservanter i utskottet följande synpunkter: "I frågaom fordon för brandväsendet däremot saknas enligt utskottets raening anledningtill skärpta kontroUbesiktningsbestämmelser. I propositionen har sålunda ickeredovisats något som helst material som styrker behov av vidgadbesiktningsskyldighet. Ej heller har departementschefen i övrigt påvisat någraomständigheter som talar för att den nuvarande årliga besiktningen avbrandfordon är otUlräcklig." Reservanterna redovisade de remissvar som jag harnämnt från och och anfördesedan; "Det bör även observeras att de årliga körsträckorna förbrandfordon är mycket korta. De har uppskattats tUl i genomsnitt endast 200 mUper fordon. Från brandförsvarssynpunkt är det vidare nödvändigt att fordonenvårdas omsorgsfullt. Intresset från användningssynpunkt sammanfaUer alltså medtrafiksäkerhetsintresset på ett sätt sora gör det osannoUkt att en tätarebesiktning har någon uppgift att fylla." Redan när fastställde de bestämmelser som vi nudiskuterar, fanns aUtså betänkligheter, för att inte säga klaraavståndstaganden, när det gäUde tillämpningen på fordon inom brandväsendet. Jagtror inte man behöver befara att den personal som arbetar mom det svenskabrandväsendet slarvar med skötseln av fordonsparken. Jag tror tvärtom attpersonalen har utomordentligt stora krav på den materiel den skaU arbeta med.Och detta tror jag gäller även ur trafiksäkerhetssynpunkt. Därför tycker jagatt man har all anledning att lyssna tiU vad denna personal säger om den extrabesUctningen av brandbUar. Jag vUl därför citera några rader ur ett brev frånSvenska brandbefälets riksförbund. Brevet är daterat , ochförbundet bygger alltså sin uppfattning på nära erfarenhet av de nyabestämmelserna. "I trafiksäkerhetsverkets promemoria som låg somunderlag för beslutet om ändringen av VTF i denna fråga fanns icke en enda raddär man berörde brandfordon förrän i promemorians avslutning där man plötsligtfick in att man föreslog att brand- och ambulansväsendet tillhöriga fordonskuUe besiktigas med 6-månadersintervaller. Förslaget byggde i stället helt påen redogörelse för vissa speciella felaktigheter på ambulanser. Att på sådana,i praktiken helt obefintliga, grunder fatta ett beslut som innebär såvälkostnader för kommunerna som, i raånga fall, sänkt beredskap under tid dåbrandfordonen är borta på besiktning finner vi i högsta grad betänkligt.Erfarenheterna av besiktningsverksara-heten har också enligt vår uppfattning,vUket bekräftas av en av oss företagenmindre undersökning- varit sådana att vi fortfarande ej kan anseatt det finns skäl att kontrollbesiktiga brandfordon oftare än övrigafordon." Det pågår inom enorafattande undersökning, i vUken man går igenom samtUga besiktningsprotokollför brandbUar inom fyra län för tiden I juU 1970 - . När den undersökningenär klar torde vi få en klar bild av fordonsbeståndets standard urtrafiksäkerhetssynpunkt. Skulle den undersökningen ge ytterUgare belägg föratt bestämmelserna om kontroll-besiktning av brandbUar bör omprövas, hoppas jagatt vi här i får återkomma till den här frågan. Jag tackar än en gång kommunikationsministern för svaretpå min interpellation, men jag vUl gärna tillägga att det hade varit värdefuUtom herr statsrådet hade öppnat en liten dörr på glänt raot en omprövning av dethär ärendet. Ang. bestämmelserna om besiktning av brandbilar Jag tycker att vi skaUta fasta på det som interpeUanten, , senast sade, nämligen att detinom pågår en undersökning. Man gör där, som säger,en mycket noggrann inventering i fyra län av besiktningsprotokollen förbrandbilar. Och när den utredningen i regi är klar tyckerjag, liksom , att vi gemensamt med kan diskuterautvärderingen av den för att se om det på sUct kan vara riktigt och rimligt attresonera oss fram tUl andra framkomstvägar i det här avseendet. HerrENLUND (fp); Jag sätter stort värde på det sora herrkoraraunikationsministern senast sade. Jag vill bara tillägga ytterligare enliten sak. I sitt svar angav herr statsrådet faktiskt ett skäl för entätare besiktning av brandbilarna, nämligen de fel som genom korrosion kanuppstå på bromssystemet. Det var egentligen det enda skäl som angavs istatsrådets svar för tät besiktning av brandbilarna. känner jag ganska vältUl dessa förhållanden från mitt eget yrke. Jag vet att bromssysteraet påexerapelvis böndernas traktorkärror fordrar särskild uppraärksarahet justdärför att bromsarna används för Utet. Jag har särskUt frågat brandpersonal påden punkten, dvs. om det föreligger en särskild risk Orn åtgärder för att skydda barn i trafiken genom förliten användning av bilarnas bromssystem.