prot · FV0976 · 1972-12-31 00:00:00 — I kulturutskottets betänkande nr 16 behandlas ett förslagi Kungl, Maj:ts proposition 23 angående en ändring i radiolagen, vUken ändringgår ut på alt den som i detaljhandelsledel yrkesmässigt överlåter eller uthyrTV-mottagare skall åläggas att lill den myndighet som Kungl, Maj:t bestämmerlämna uppgifter om till vilka han har överlåtit eller uthyrt TV-apparat, Bakgrunden till del här förslaget är atl numera alltförmånga av dem som köper eller byter TV- eUer radioapparater helt enkelt struntari all betala licensavgifter. Det betyder ett högst avsevärt inkomstbortfall,som enligt uppgår lUl inle mindre än 30 å 40 miljoner kronorårligen. Delta förhållande är ju helt oacceptabelt, därom är vi väl överens,likaså alt man med alla medel skaU försöka rätta till detta. Men det är väl här som åsikterna något börjar dela på sig.Vad man särskilt reagerar emot är om kontrollen av TV-inköp med därav följandelicensbetalningar skall anta formen av något slags angiverisystem. Ett dyliktsystem bör vi i en fri västerländsk stat absolut värja oss emot. Vi har i dagmycket avskräckande exempel på sådana förhållanden i en mängd stater. Risken finns alt om vi börjar rucka på principen omindividens, skall vi säga integritet, kunde vi en vacker dag hamna i en sådansituation där den ena kategorin kontrollerar den andra. Då kanske det är försent atl ändra på det här systemet, och då har vi kanske infört ett slagsinferno för oss själva, I propositionen talas det om en elektronisk detektor förkontroll av bl, a, radio- och TV-innehav, Departementschefen vill inte att endylik apparat skall komma till användning, och i det instämmer också utskottet.Detta är utomordentligt väl, och vi får väl hoppas all någon apparat av del härslaget aldrig skall behöva användas. Men att å andra sidan, som föreslås i proposilionen ochsom också utskottsmajoriteten tillstyrkt, ålägga radio- och TV-handlaren atlfungera som något slags obetald avgiftsindrivare åt ett monopol kan man välinte heller anse särskilt snyggt, Justitiekanslern har i sitt remissyttrandeandats oro inför den föreslagna lagändringen. Dels är det psykologiskt kanskeobehagligt för många att agera på detta vis, dels är det rält betungande rentadministrativt. Det har bl, a, i motionerna 1635 av m, fl, och1636 av föreslagits andra vägar att om möjligt lösa dettaproblem. En sådan väg är upplysning, andra är ett smidigareUcensanskaffningssyslem på bl, a, posten, bätlre och mera lättförståeligablanketter, möjUgheter att låta radio- och TV-handlarna själva tUlhandahållaoch även taga upp licensavgifter och slutligen också att densom vill anskaffa exempelvis en TV-apparat själv skall lösa ut en licens ochvisa upp denna vid inköp av varan. Detta kanske medför visst besvär för den somvUl anskaffa en TV, men hellre det än all vi skall införa elt slagskontrollsystem, som kan bli ödesdigert om det misskötes eller missbrukas i enframtid. Det är delta som är bakgrunden lUl reservationerna. I och2 vid kultumtskottels belänkande nr 16, lill vilka jag ber all få yrka bifall, HerrÄNNERÄS(fp): 1 propositionen 23 föreslås som bekant enändring i radiolagen, varigenom den som i detaljhandelsledel yrkesmässigtöverlåter eller hyr ut TV-mottagare åläggs att till den myndighet som Kungl,Maj:l bestämmer lämna uppgift om till vilka överlåtelse eller uthyrning skett.Som framhöU fanns del enligt uppskattningar 000-130 000 svart-vita TV-mottagare som inte anmälts till . Dettamotsvarar av hela apparatbeståndet och medför ett inkomstbortfallav ca . Det är uppenbart att åtgärder måste vidtas för allminska eller - även om det är väl optimistiskt helt eliminerainkomstbortfallet. Det är orimligt att de medborgare som fuUgör sinaförpliktelser när det gäller TV-licenser skall bli lidande av all inle andragör det. Vi som har väckt motionen 1633 ifrågasätter emellertid om man avprincipiella skäl kan ålägga en branschorganisation anmälningsskyldighet avdetta slag, som av många måsle framstå som en otillbörlig övervakning av deenskUda individernas handlande. Den föreslagna anmälningsskyldigheten kommersäkerligen alt inverka menligt på branschen av den anledning allskumraskhandeln med apparater kommer atl öka, lill nackdel för den legalahandeln. Vidare gör delta förfaringssätt atl det blir svårt för atlinle säga hart när omöjligt att kontroUera om reglerna efterföljs. Dessutom ärdet kostnadskrävande att administrera det hela. Del blir lill sist den hårtansträngda polisens uppgift att kontrollera om TV-handlarna registrerar sinakunder. Hur det skall kunna ordnas effektivt exempelvis i med denunderbemanning som här råder återstår all se. Det är väl också så att deföreslagna åtgärderna inle kommer alt påverka det nuvarande avgiftsborlfalletdirekt och . Del hela kommer med all säkerhet atl sluta som detgjorde i , Där slopade man regeln om att TV-handlarna skall registreraalla som köper eller hyr TV-apparaler, Det är bl, a, dessa synpunkter som liggertill grund för vår hemställan att skall avslå propositionen 23, Viinser till fullo svårigheterna med alt få in de uteblivna licensavgifterna ochpåpekar angelägenheten av att frågan löses, sätt är kanske att televerketunderlättar för människor att anmäla TV-innehav och lösa licenser. Vidare börväl verket satsa på mera information. Enligt uppgifl betalade ytterst få denspecieUa avgiften för färg-TV, när den infördes , Det visade sigalt det berodde på bristfällig information. Innehavarna av färg-TV visste inteom att de skulle betala en extraavgift. Del gjordes då en informalionsdrive,och vid nästa stora kontroll visade det sig atl av dem som hadefärg-TV också hade betalat sin licens. Överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare Överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare har behandlat motionen och säger i sittbetänkande nr 16 att det inkomstbortfall som föreligger på grund avunderlåtenhet att göra föreskriven anmälan om apparatinnehav inle kanaccepteras. Den uppfattningen delas av oss motionärer, men utskottet anslutersig helt till Kungl, Maj:ts proposition och tillstyrker införande avanmälningsskyldig-hel i fråga om försäljning och uthyrning. Utskottet sägerockså i betänkandet alt anmälningsskyldigheten kan preciseras på etl tillfredsställandesätt, men man nämner ingenting om hur kontroUen skall ordnas, 1 reservationen 1 framhåller herrar i Agnas ochNisser att motionärerna har anfört vägande skäl mot atl den föreslagna anmälningsskyldighetenläggs på radio-och TV-handlarna och att del i princip måsle framstå som enotillbörlig övervakning av de enskilda individernas handlande att inköp avvissa varor skaU anmälas till offentlig myndighet av vederbörande säljare.Detta har också understrukits i justitiekanslerns remissyttrande över SverigesRadios och förslag. Vi motionärer instämmer helt i de synpunktersom förs fram i reservationen 1, och jag ber att få yrka bifall till dennareservation. Under detta anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Det är intressant att observera hurkänsligheten för angrepp mot den personliga integriteten successivt tycks ökahos en del borgerliga politiker. Jag har särskUd anledning att intressera migför delta faktum, eftersom jag sedan mitten av 1960-lalet väckt en seriemotioner som har berört den personliga integritetens problematik. Tillsammans med den nuvarande justitieministern väckte jagen motion som föregick tillsättandet av integritetsskyddskommiltén. Genom mittarbele i den kommittén fick jag min uppmärksamhet riktad på etl av de problemsom här behandlas, nämligen frågan om anlitandet av deteklorer för attfastställa förekomsten av TV-apparaler i enskUdas bostäder. Kommittén harpresenterat ell förslag till lagstiftning angående hemlig avlyssning, och somlekman är jag tvungen atl fråga mig om inte redan detta förslag, förutsatt attdet genomförs, skulle göra det lagstridigt atl utnyttja sådana deteklorer. Jag väckte den frågan . Justitieministernuttryckte också en viss tvekan på den här punkten, och som vi kan se i dagtycks alla numera vara överens om att användningen av sådana deteklorer är såpass känslig ur integritetsskyddssynpunkl all man icke lämpligen bör utnyttjaden metoden, även om den redan lär ha använts i viss ulslräckning i vårtgrannland , Då kvarstår frågan, om man pä annal sätt än genomanmälningsplikt vid anskaffning av TV-apparater kan angripa problemet med detomfattande fusket med , Här upplever vi hur debatten om personlig integritetbörjar spåra ur och hur detta begrepp används i tämligen godtyckligasammanhang. Det kallas plötsligt för angiveri om samhället skaffar sigmöjligheter att få kännedomom medborgares innehav av egendom som medför vissa ekonomiska förpliktelserantingen gentemot samhället eller gentemot samhället närstående organ. Del ärändå en egendomlig tanke. Vi har sedan myckel länge en deklaralionspUkt här ilandet som underlag för hela vårt skattesystem. Människornas inkomster och iviss utsträckning ocksä deras innehav av vissa slag av ägodelar skall sedanlänge redovisas. Innehav av bil förutsätter anmälningsplikt ochredovisningsplikt i olika sammanhang just därför atl denna information utgörett nödvändigt underiag för bl, a, beskattningen. Del är svårt att se att enbesläktad ordning när del gäUer TV-apprater skulle innebära något principielltnytt och betänkligt. Därför menar jag atl del egentligen bara föreliggerkänslomässiga argument mot den ordning som förordas i proposilionen och somfåll överväldigande stöd i utskottet. Jag kan väl förstå om den berörda branschorganisationeninte är särskilt road av att åläggas ell visst ytterligare besvär, men jaglycker nog inle man skall ta till så stora ord när man av det skälet motsättersig förslaget. Det är intressant alt notera att talar för enfolkpartistisk molion som går på avslagslinjen. Det finns en annanfolkpartimotion som går i rakt motsatt riktning. Ätt vara liberal är all varakluven, som bekant. Vad beträffar funderingar i del här ämnetvill jag bara konstatera alt del icke är några effektiva kontrollåtgärder hanföreslår. För övrigt bortser han från på vilket sätt uppbörden av TV-licensernumera är ordnad. Inom utskottet har vi icke kunnat finna några rimliga skälatt gå emot propositionen, och jag ber, fru talman, all fä yrka bifall tillutskottets hemställan. Överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare förekommer del väl inget angiveri av dethär slaget, men om en grupp av människor genom lag åläggs alt hålla reda på enannan grupp, är del risk att det lill slut blir etl slags angiverisystem. Delär vi rädda för, och det är den rädslan som ligger bakom reservationerna. i talade om deklarationsplikten. Ättdeklarera är emellertid någonting som man gör själv del är ingen annan somdeklarerar åt en, såvitt man inte anlitar en byrå för det. Om man skall skaffasig TV-licens innan man köper en TV-apparat, kan det sägas ocksä vara en typ avsjälvdeklaration. Då har man alltså talat om att man har löst licens och då kanman få köpa TV-apparaten. Det är som sagt en typ av självdeklaration. Vad beträffar bilregistreringen är det, efter vad jag trormig vela, bilköparens sak att se till atl hans bil registreras hoslänsmyndigheten, men bilhandlaren sköter del som en serviceåtgärd. Bilar ärdessutom så dyrbara atl de väl inle direkt kan jämföras med TV-apparater. Jag vidhåller, fru talman, mittyrkande om bifall lill reservationerna 1 och 2. Inget fall är det andra exakt likt, men det ärväl allfiämt att ta till litet för stora ord, när man skrämmer medangivarsystem i Anslag tiU vissa forskningsråd, m. m. sambandmed de problem som försöker aktuaUsera, I så fall skulle man kunnaanvända lika stora ord om den service som bilhandeln ger i samband med bUköp,Jag kan inle finna atl dessa argument har någon sådan vikt, att det skuUebehöva rubba utskottels bedömning. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall fill dels utskolletshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar NUsson i Agnas och Nisser, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nisser begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vUl alt kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nisser begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat: Punkterna 2 och 3 KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt, § 19 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 17 ianledning av Kungl, Maj:ts proposition 1972:85 angående utgifter på tiUäggsstatHl tUl riksstaten för /72 i vad avser utgifter inom utbUdningsdepartementetsverksamhetsområde tUl kyrkUga ändamål. Kammaren biföU vad utskottet i detta betänkande hemställt. § 20 Anslag till vissa forskningsråd, m.m. Föredrogs utbildningsutskottets belänkande nr 22 ianledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag för /73lill vissa forskningsråd, m. m. jämte motioner. 1 fråga om detta belänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen framställes yrkandenbeträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter iutbUdningsulskoltels belänkande, vid vUka under överläggningen framstäUtssärskUda yrkanden. Punkten 4 Naturvetenskaplig forskning Kungl, Maj;t hade i proposilionen1972:1 bUaga 10 (punkten E 48, s, 382-383) föreslagit att tUlNaturvetenskaplig forskning för /73 anvisa eltreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:510 av m.fl, (m) varihemställts att beslutade att fill Naturvetenskaplig forskning /73 anvisa ett reservationsanslag av , motionen 1972:1088 av m. fl. (fp, c) varihemstäUts atl beslutade att tiU NaturvetenskapUg forskning /73 anvisa ett reservationsanslag av , mofionen1972:1138 av m. fl. (m) samt motionen 1972:1461 av m. fl. (vpk) varihemstäUts att som nytl forskningsanslag lill för ekologiska storprojekt för /73 anvisades ettreservationsanslag av , 1, att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1461 om anvisande under SärskUd anslagsrubrik avmedel tUl ekologiska storprojekt, 2, att ianledning av Kungl, Maj:ts förslag och motionerna 1972:510, 1972:1088 och1972:1461 tiU Naturvetenskaplig forskning för /73 anvisade etlreservationsanslag av , 3, att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1138 angående protein-forskning. 1, a, beträffande medelsanvisning under nytt riksstatsanslag av fruNordlander (vpk), som ansett att utskottet under 1 bort hemstäUa, alt med bifaU tiU motionen 1972:1461 beslutadeom anvisande under särskUd anslagsmbrik av medel liU ekologiska storprojekt. Anslag tiU vissa forskningsråd, m. m. 1, b, beträffande anslagsberäkningen av fm (vpk), som vid bifaU tUl reservationen 1 a ansett, att utskottet under 2 bort hemstäUa, a, att med bifall tiU motionen 1972:1461 ochi anledning av motionema 1972:510 och 1972:1088 tUl Statens naturvetenskapUga forskningsråd: Ekologiska storprojekt för /73 anvisade ett reservationsanslag av , b, att med bifaU tiU Kungl, Maj:ts förslag ochmed avslag på motionerna 1972:510 och 1972:1088, motionerna i vad avsåg medelsan- 3*Riksdagensprotokoll 1972. Nr 76 visningen, till NaturvetenskapUg forskning för /73 den anvisade elt reservationsanslag av , '" f- Kungl, Maj:t hade (punkten E 49, s, 383-385) föreslagitriksdagen att tillAtomforskning för /73 anvisa ett reservationsanslag av , I detta sammanhang behandladesmotionen 1972:1131 av m, fl, (fp) vari hemställts alt 1, under anslagetAtomforskning anvisade ett i förhållande tUl Kungl, Maj;ls förslag med 800 000kronor förhöjt reservationsanslag om , 2, gav Kungl,Maj:t lUl känna vad i motionen angetts rörande samordnad nordiskfusionsforskning. 1, atl riksdagenmed bifall lUl Kungl, Maj;ts förslag och med avslag på motionen 1972:1131 i vadavsåg medelsanvisningen lUl Atomforskning för /73 anvisade eltreservationsanslag av , 2, att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1131 i vad avsåg samordnad nordisk fusionsforskning. 2, av herrar () och (), som ansettatt utskottet under 1 bort hemställa, alt i anledning av Kungl, Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1972:1131 i vad avsåg medelsanvisningen lill Atomforskningför /73 anvisade elt reservationsanslag av . (vpk): kommunisterna häri molionen1254 till årets riksdag med en utförlig motivering behandlat miljöproblemen.Ett av yrkandena, som kom att faUa på område, förekommerhär i motionen 1461 och avser anslaget tUl ekologisk forskning. Del är onödigtatt här upprepa den utförliga motivering som lämnas i den tidigare nämndamotionen; jag vill bara gå litet grand in på vad som ligger bakom vårt yrkande. Del nuvarande systemet i fråga om miljövårdsverksamhetensinrikt ning är ju ett awägningssystem, där man försöker att, som man säger, göra en rimlig avvägning mellan dels ekonomiska intressen i samhället, dels miljövårdsintressen. Av detta följer alt bedömningarna inte kommer att kunna bygga på några objektiva grundkriterier ulan grundas på subjektiva ställningstaganden inom den miljövårdsförvallning som har 74 hand om detta system. Förnärvarande finns heUer inte det vetenskapliga underlagetsom skulle behövas för att man skulle kunna gå över till elt Nr 76 system sombyggde på objektiva gmnder, där mätvärden från omgiv- jjsdagen den ningenavgjorde vUka störningar man skulle kunna tUlåla och vUka som g j 1972 man inteskulle kunna tUlåta, Vad det här är fråga om är atl skapa fram eltforskningsunder- Anslag till vissa lag som skulle kunna bygga upp etlbeslutssystem som vUade på objektiva forskningsrad, grunder. Del sägs iutskottets betänkande att det är fråga om stora ' kostnader, atl arbetet måste föregås av noggrannplanering och atl det gäller ett tvärvetenskapligt arbete som är särskUtbesvärligt att planera. Jag har inte alldeles dagsaktuella siffror för vUkakostnader man lägger ned på forskning, men jag har siffror som visar att medanman använder av forskningsanslagen inom atom-, rymd- och försvarsområdena,så använder man på just miljöforskning, SkuUe man göra enprioritering, så är vi för vår del av den meningen att en omfördelning tiUfördel för miljöforskningen borde ske, även om del inle skulle vara möjligt attöka resurserna för forskningen som helhet. Situationen är så allvarligatt vissa gifter i miljön redan nu hotar människan genom livsmedel och på annatsätt. Vad denna ekologigrupp syftar lill är ju atl i första handklarlägga de störningar som ekosystemen på land i kan tåla och vilkagränser som finns för vad människan kan företa sig. Detta är en typisk frågadär kortsiktiga och långsikliga aspekter stäUs emot varandra och där politikernslår inför valet om vi skall satsa på kortsiktiga populära åtgärder eller om viär beredda att ta ansvaret och ge ut pengar på sådan forskning som inteomedelbart ger några påtagliga resultat men som på lång sikt och för kommandegenerationer kan vara av avgörande betydelse, I fråga om den fysiska riksplan som har framlagts har mangjort en inventering av var man skall lägga industrier osv. Men man har inteheller det forskningsunderlag som man skuUe behöva för atl på elt riktigt sättkunna göra en induslriplanering. Jag tror att det även ur denna aspekt åstadkommandeav en verklig riksplanering är av stor betydelse alt delta projekt kangenomföras. Utskottet är ju i sin skrivning också positivt till idénsom sådan. Man säger bara all det kommer att kosta mycket pengar och attarbetet måsle föregås av en noggrann planering, I det avseendet har jag inlenågonting att erinra, men jag är av den meningen att de anslag som har yrkats ireservationerna bör kunna ges och att detta arbele bör komma i gång. Jag vill, fru lalman, med detta yrka bifaU tUlreservationerna nr 1 a och 1 b i utbildningsutskottets belänkande nr 22, Den forskning om fusionsenergi som bedrivs iSverige har mycket knappa ekonomiska resurser. En forskningsgmpp vid tekniska högskolan i under professor ledning koncentrerar sitt arbele på gmndläggande experimentella studier av inneslulning av plasma i magnetfällskonfigurationer av ringströmstyp något som torde vara välbekant för kammarens ledamöter. Det innebär att gruppen arbetar på det etappmål som anses vara del viktigaste 75 Nr 76 inom fusionsforskningen; att nå fram till en plasmafysikalisk princip- den '"'"g- 9 mai 1972 Gruppen vid tekniska högskolanintar trots begränsade resurser en -------------------- framträdande plats inom den internationella fusionsforskningen. Anslagtill vissa ekonomiska resurser som ställs tUlgruppens förfogande har rört sig om forskningsrad, ungefär 1,2 mUjoner kronor ,I petita har man begärt 3 miljoner '-"' kronor. Det är atomforskningsrådetsom förmedlar anslagen. åretsstatsverksproposition fått sin anslagsbegäran kraftigt nedprutad, 1reservationen 2 föreslår vi från sida att ytterligare 800 000kronor ställs till rådets förfogande i syfte atl ytterligare understödjafusionsforskningen, som är så nödvändig för framliden. Vi vill särskUtunderstryka att denna forskning på nuvarande stadium förvisso inte kräver någraexperiment som leder till kostnader av storleksordningen 10 eUer 100 miljoner.Vi vet att ytterligt viktigt arbete kan utföras genom en sådan blygsam ökningav anslagen som vi föreslår. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall lUlreservationen 2, Det är somriksdagen nu kommer att bevilja till olika forskningsråd för angelägnaforskningsprojekt. Till betänkandet har fogats två reservationer. Det rör sigom ganska blygsamma belopp som man önskar öka statens anslagsgivning med, ochjag vill gärna från utskottsmajoritetens sida säga att det är självklart så attden ekonomiska forskningen är utomordentligt betydelsefull liksom denfusionsforskning, om vilken utskottets vice ordförande talade. De motivutbildningsutskottets majoritet har för att inte gå med på ytterligare höjningav anslagen är endast resursskäl. Med hänsyn fill de begränsade resurserna ber jag alltså,fru talman, att på alla punkter få yrka bifall tiU utbildningsutskottetshemställan. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 a av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 22 punkten 4 mom, 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 a av , Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Mom. 2 och 3 Utskottels hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i belänkandetnr 22 punkten 5 mom, 1 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 6 och 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Högre teknisk utbildning och forskning i iMleä § 21 Högre teknisk utbildning och forskning i Föredrogs betänkande nr 23 ianledning av propositionen 1972:37 angående högre teknisk utbUdning ochforskning i jämte motioner. HerrGUSTAFSSON i (c): I proposUionen 88 till riksdagaiigående Uögre teknisk utbildning och forskning i övre Norriand, som låg tillgrund för Nr 76 principbeslut i ärendet, anförde föredragande statsrådet den bl, a, följande: