prot · FV0958 · 1972-12-31 00:00:00 — Med anledning av yrkande villjag säga, att jag noterat att under åren 1968, 1969 och 1970väckt motioner angående professur i barnkirurgi. Dessa motioner har i samtligafall fått en välvillig skrivning av det dåvarande statsutskottet, men sedan haringenting mera hänt, sade . sade, efter attha trätt i funktion 1971, att det delade motionärens uppfattning om betydelsenav forskning pä det här området. Man konstaterade vidare att något förslag inteframförts av UKÄ på denna punkt. Man sade också att man inte hade tillräckligtunderlag för egen bedömning, men man tillade - och det är viktigt - att motbakgrund av den stora betydelse som utskottet fäster vid frågan begär man hosKungl. Maj:t att UKÄ utreder hur förbättrade forsknings- ochutbildningsresurser skall tillskapas, och utskottet slutade denna begäran medett tillkännagivande. har utbildningsutskottet i betänkandet noterat vadsom har åtgärdats. Det visar sig att UKÄ uppdragit åt fakultetsberedningen för medicin,odontologi och farmaci att utreda denna fråga. Inom beredningen har ensärskild grupp tillsatts, och denna är nu underarbete. Den har inlett sittarbete med en kartläggning av de resurser som finns och den verksamhet som nubedrivs vid de barnkirurgiska klinikerna. Det är utskottets förhoppning att deninledande kartläggningen skall mynna ut i förslag som kan ledatill något och peka ät det håll som eftersträvar. Med dessa ord ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill utskottets hemställan på denna punkt. Medicinska fakulteterna m. m. i (vpk): Med anledning av brasklapp omvarför han inte ämnar stödja reservationen vUl jag påpeka att UKÄ bygger sinframställning bl. a. på att lokaler finns tUlgängliga i . Om dessa pågrund av omdisponeringar eller av andra skäl icke skulle finnas för dagen kanjag inte uttala mig om, men i sak tycker jag inte att det ändrar bedömningenatt det är angeläget att fullfölja planerna i . Jag tycker att denfackliga rörelsens starka krav på att fä till stånd denna yrkesmedicinska enhetmåste väga tyngre än om lokalerna för dagen inte är disponibla. Under denna punkt finns en rad välmotiverademotioner om inrättande av professurer på olika områden. Jag skall stanna infören enda av dessa, nämligen den som väckt angående inrättande aven professur i barnkirurgi. Jag vill göra det därför att den berör ett områdesom gäUer barnen och deras framtida möjligheter, människor som har ett helt livframför sig. Det måste vara angeläget att man från forskningssynpunkt ochmedicinsk synpunkt gör alla de insatser som är möjliga. Därmed skulle man gedessa unga människor en framtid, som i många fall skulle kunna medföra en heltannan hälsostatus än den som väntar dem, om inga åtgärder vidtas. sade att denna fråga är väsentlig frånlandstingssynpunkt. Ja, självfallet. Men den humanitära aspekten på fråganväger än tyngre för vederbörande patient, för hans anhöriga, för alla de gömdaoch glömda människorna. Från denna utgångspunkt, herrtalman, finns det all anledning att rösta för yrkande, som jagber att få ansluta mig till. HerrLUNDBERG (s): i säger attutskottet har full förståelse för de här problemen och att man hållit på med enkartläggning och en utredning. Man förutsätter att det skall bliett resultat av det hela. Jag har varit landstingsman och ordförande i , och som gått, när vi tvingat barn attleva under odrägliga förhållanden, så har jag sagt mig att inget rimligthumanitärt eller ekonomiskt hinder bör få avhålla oss från att lösa det härproblemet. Medicinska fakulteterna m. m. Jag vill erinra om att en professur, som jag föreslär, kommeratt kosta staten 10 000 å per är. Men ett barn som föds ochtvingas att ligga på en sjukvårdsinrättning kostar per dag. Man kan ju inte lösa problemen genom att tUlsättautredningar i olika sammanhang. Utskotten brukar ju göra resor. Vi har varit på hemmen ochsett hur dessa olyckliga barn har det. Vi vet att vi får avdela myckenarbetskraft för dem, och vi tycker det är roligt när en mamma får se att detfinns vissa tecken på att man under ledning av utbildad personal kan göranågonting. Men vad mamman tycker brukar vi aldrig resonera om. Under de är jag har sysslat med hälso- och sjukvård harjag iakttagit att dessa föräldrar har en sorts skuldkänsla och uppoffrar sig påett sätt som är rent omänskhgt. Och vi ger hjälp med den ena handen och slårsönder med den andra. När man från olika myndigheters sida inte har förståelseför den här saken, kan det ju bero på att man, Uksom jag, har lyckan av att hafriska barn. Kanske de som skall handlägga ärendet aldrig har varit på ensjukvårdsinrättning för dessa sjuka barn som får ligga i sängen. Jag tror nogatt det beror på okunnighet om verkligheten. När jag här yrkar bifaU tiU min motion är det därför attvi behöver göra en insats. Den insats jag begär är blygsam. Det är aUdelesklart att problemen inom bamkirurgin inte kan lösas genom en professor iUppsala. Man kan inte heller på det sättet utbildningsmässigt fä den spridningav kunskaper bland läkarna som gör det möjligt för dem att upptäcka fel vidfödelsen och delge det till olika institutioner. Men det vore rimligt att börjanu. Eftersom jag också följt statistiken ifrån är jag alldeles säkerpå att vi också måste ha en professur i barnkirurgi i . Vi måste nogockså ha en i . Insatser inom hela denna sektor skulle ur både ekonomiskoch humanitär synpunkt ge stora vinster. Vi skulle kunna göra både de sjuka ochderas anhöriga en tjänst, men inte minst skulle det vara en stor ursamhällets synpunkt. Vi kan inte stå till svars med att man år möterdenna kallsinniga invändning att utredning pågår, och därför måste jag vidhållamitt yrkande. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: Jag finner det angeläget att från utskottetssida framhålla att utskottet har full respekt för patos, men jagtycker inte att bör tala så nedlåtande om utredningar ochkartläggning. måste väl ändå medge att det har hänt någonting pådetta område och , när utbildningsutskottet kom till. Jag tycker att borde läsa vad utskottet sade197 1, då vi gjorde ett tillkännagivande, och vad vi säger när viredovisat den fortsatta behandlingen av detta ärende. Man kan tycka att kartläggningar tar för långtid och att utredningskvamen mal långsamt. Men mot bakgmnd av den behandlingsom motioner har rönt i statsutskottet tycker jag attäven bör inse att det är en framgång. HerrLUNDBERG (s) kort genmäle: Visst kan man aUtid tolka ett välviUigtuttalande i som en framgång. Men utskottets ärade talesman måsteförstå att vi inte kan stå till svars med att skjuta på frågan år utanatt någonting görs, medan ett hundratal barn eller flera placeras isjuksäng och bUr dömda att ligga där hela sitt liv. Om regeringen säger nej ochinte vill expediera det uttalande som utskottet har gjort, får självfalletutskottet och ta på sig arbetet med att vidtaga de årgärder som viväntar på. Medicinska fakulteterna m. m. i (s) kort genmäle: Herr talman! Den expedition som talar om är ju på gång genom utskottetstUlkännagivande 1971 och redovisning 1972, Det är möjligt att i har fåttuppgifter via UKÄ beträffande lokalfrågan i , men jag undrar om maninom UKÄ i så fall är ordentligt informerad. Man måste se pä de faktiskaförhållandena; omdisponeringar vid detta sjukhus är praktiskt taget omöjliga,eftersom lokalfrågan redan är mycket besvärlig. Om det skall ske någon omdisponeringdär måste den gå ut över någon annan värdspecialitet, och det är väl intesärskUt lämpligt. Vi har haft svårigheter med lokalfrågan vidsjukhuset. Hade man räknat med de specialiteter som nu nämner yrkesmedicin och yrkeshygien hade man möjhgen kunnat planera lokalerna påannat sätt, men det har man nu inte gjort. När förslaget om kom lade mannämligen planerna på is. Jag är särskilt angelägen om att understryka detta. i (vpk): För att inte inlägg skaUframstå som fakta och reservationen som oriktig är det tydligen nödvändigt attcitera UKÄ: "UKÄ vill stryka under, att läns landstingförklarat sig berett att inrätta chefsbefattningar vid iLinköping inom områdena i fråga att förenas med respektive professur. UKÄhänvisar till bifogade protokollsutdrag. Lokaler för professuren i medicin,särskilt yrkesmedicin, finns tillgängliga. För professuren i hygien, särskUtyrkeshygien, kan lokaler ställas till förfogande." Detta, , innebär givetvis inte att man måsteha lokaler stående tomma år sä länge avgörandet dröjer. Man har ävenlokalmässigt förberett inrättande av ifrågavarande enhet. Det var bra att herrBerndtson i citerade utlåtandet från UKÄ. Det skrevs nämligen innanförslaget om kom. I och med att det förslaget kom lade man de här planernapå is i . Överläggningenvar härmed slutad. Tekniska fakulteterna in. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 132 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 4 punkten 8 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 132. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen C av i i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten 8 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen C av i Linköpingi motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 9 och 10 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Tekniska fakulteterna m. m. i (c): betänkande nr 4,punkt 11, tar bl. a. upp motionen 11 36 till behandling. Vi motionärer yrkardär pä att enprofessur i transportekonomi skall inrättas vid kungl. tekniska högskolan iStockholm. Denna professur bör enligt vår mening placeras i anslutning tiU därpågående samhäUsbyggarutbildning vid sektionen för väg- och vattenbyggnad somen förstärkning i samband med den pågående fördubbhngen av studerandeantalet.Detta vårt krav går tUlbaka tUl transportforskningsutredning, som isitt betänkande 1968 uttalade sig för en professur i transportekonomi. Transportkostnademas andel av vår bruttonationalprodukthar frän 1964 tUl 1970 ökat från inemot tUl närmare 15 procent.Under den här perioden har också det etappvisa genomförandet av 1963 årstrafikpoUtiska beslut fört med sig konsekvenser, inte minst för den regionalalokaliseringspolitiken. Dessa konsekvenser ger anledning till väsentligtförbättrad information om transportkostnadernas inverkan och omfattning inomden totala samhällsekonomiska ramen. I avvaktan på vägkostnadsutredningen saknar vi ännu enmängd bedömningsgnmder och definitioner, varför värt informationsbehov ärmycket stort som våra resurser är utomordentligt små så länge visaknar en professur i transportekonomi. Ett av våra största samhäUsekonomiska problem under desenaste åren är urbaniseringens negativa effekt. Stark obalans när det gällerservicestandard och transportförsörjning uppstår inom glesbygdsområden, jämförtmed större tätorter. Transportkostnaderna i storstadsregionerna visar samtidigten starkt ökande trend. Den anstränger i högsta grad kommunernas ekonomi ochförhindrar möjligheterna att bygga ut transportnät och annan försörjning tUl denya områdena enligt den planering som gjorts. En specieU studieinriktning för samhällsbyggare harinrättats inom tekniska högskolan i , Den är tillgänglig förstuderande vid sektionerna för arkitektur, lantmäteri och väg-ochvattenbyggnad. Detta är ett uttryck för att allt större uppmärksamhet måsteägnas samhällsbyggnadsproblemen inom ramen för samhäUsplaneringen. utexaminerades de första arkitekterna ochcivilingenjörerna frän denna studieinriktning, och tillströmningen av antaletstuderande till denna utbildning har varit kraftigt stigande. Vi motionäreranser det vara en stor brist att dessa utbildade planerare och tekniker, somhar till uppgift att projektera, bygga ut och sanera våra tätorter liksom attplanera och bygga för vägtransporter och annan service i glesbygder, inte hartillgäng tUl fördjupad utbildning och forskning inom transportekonomin. Enligtvårt sätt att se krävs det ingående förståelse och kunskap om dettakomplicerade ekonomiska system, som griper in så djupt i samhällsekonomin. Somvi ser det, upplever vi en lång rad beslut, som tyvärr inte .sammanfallermed en från samhällsekonomisk synpunkt godtagbar lösning. Beräkningar visar att våra omflyttningskostnader i sambandmed förändringar inom urbaniseringsprocessen totalt sett uppgår till belopp omca . Cirka hälften av de totala transportkostnadernakan hänföras till personaltransporter , alltså lokaltransporter, och av dessa representeras cirka hälften av pendelresor tiU och fränarbetet. Sedan skall vi också komma ihåg, att pendelav- Tekniska fakulteterna m. m. Tekniska fakulteterna m. m. ståndetständigt växer, framför allt i våra storstäder, och den genomsnittligapendeltiden har fördubblats frän ungefär 2,5 timmarper vecka till . Här ser vi alltså ett sätt att använda denuppnådda arbetstidsförkortningen, men jag är tveksam om det är det mestrekommendabla. Är uppgick den totala pendelresetiden i vårt landtill i runt tal 1 mUjard timmar. Alla är övertygade om att den snabbaurbaniseringen för med sig växande ekonomiska problem, och vi bör därför dämpaurbaniseringstakten. Vi motionärer har i vårt förslag anvisat en väg attklarlägga de transportekonomiska sammanhangen i urbaniseringsprocessen. Utskottet hänvisar i sitt betänkande tUl att en professuri transportsystem skaU inrättas vid tekniska fakulteten i den Ijanuari 1973. Det är gott och väl att denna professur tillsätts, men tyvärrkommer den inte att behandla de problem som vi motionärer tar upp. Enligtuppgift, dels i föreliggande betänkande och dels från annat håll, skall dennaprofessur ägna sig helt åt företagsekonomiska frågor med avseende pågodstransportsystem, traverser, transportband o. d. Detta är naturligtvisytterst angeläget i och för sig men berör aUtså inte de samhällsekonomiska frågornai samband med urbaniseringsprocessen, som vi motionärer tagit upp. Utskottet hänvisar också till attuniversitetskanslersämbetet tillsatt enarbetsgrupp för översyn av samhälls-planeramtbildningen. Enligt vad jag erfaritskaU denna grupp arbeta med helt organisatoriska uppgifter inom utbUdningensram. Det är olyckUgt att utskottet enUgt min uppfattning i sittbetänkande kommit vid sidan av de viktiga frågor som vi motionärer tagit upp.En Uten strimma av hopp ser jag dock i utskottets formulering i den sistameningen av betänkandet där man säger att utskottet för sin del är beretttUlstyrka, att nu fattar beslut om den föreslagna professuren itransportekonomi. Jag har inget yrkande, men jag vill förutskickaatt jag avser att återkomma i ärendet och hoppas då på en mera positivinställning från utskottets sida. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Då i intehade något yrkande, kan jag nöja mig med att hänvisa tUl utskottetsformuleringar och ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades till handlingarna. § 6 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 5 ianledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag för /73till socialhögskolorna och journalisthögskolorna m. m. jämte motion. Socialhögskolorna m. fl. Socialhögskolorna m. fl. "Vid min beräkning av anslagsposten tUllokalkostnader har jag utgått från att renhållning och städning vid högskolornahandhas av fastighetstjänsten på respektive ort." - Så lyder detföredragande statsrådets hela yttrande under punkten E 33,Journalisthögskolorna, i statsverkspropositionens bilaga 10. Det synes mig vara en händelse som ser ut som en tanke attdet är renhållningen och städningen som berörs och ingenting annat. Sedanstatsverkspropositionen presenterandes för har vi nämligenfått uppleva det för svensk högskoleutbildning så pinsamma och genanta att enjournalist, ordföranden i FN-journalistemas klubb , av enelevmajoritet vid journaUsthögskolan i vägrats hälla den föreläsningom de färgades situation i den amerikanska pressen som han inbjudits hålla. UtbUdningsminister har med berömd värdskärpa tagit avstånd från denna elevaktion. Den vittnar, framhöll han i ettuttalande, om bristande respekt för människans rätt att framföra sina åsikter,och han betecknade den som en grov förolämpning mot en man som fört enlångvarig kamp för de färgades rättigheter i . Han ifrågasatte också om maninte på något sätt skulle försöka få elever med litet större mognad än denuvarande uppenbarligen har. När nu står i begrepp att anslå medel tillverksamheten för nästa läsår är det min förhoppning att de föreslagna 5 245 000kronorna också skaU räcka tUl för en effektiv renhåUning och att därvid enfaldoch inskränkthet sopas undan med all kraft, att intolerans och ofördragsamhetvädras ut ordenthgt och att fördomsfullhet och fanatism kastas på sophögen. Jaghoppas vidare att renhållningen inte helt överlåts till fastighetstjänsten utanatt det också kommer till stånd en välbehövlig självsanering. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall tillutbildningsutskottets hemställan, innebärande att anslår 5 245 000kronor tUl journalisthögskolorna i och , däri inkluderat kostnaderför renhåUning och städning. Överiäggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 6 ianledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag för /73till vissa för universitet och högskolor gemensamma ändamål jämte motion. Utskottets hemställan bifölls. Maj:t hade (punkterna E 42-E43, s. 370-373) föreslagit att för /73 anvisa 1. tillUniversitetens datamaskincentraler ett förslagsanslag av , 2. till Kostnaderför datamaskintid ett förslagsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:508 av () och () vari hemställtsatt beslutade att eventuellt uppkommet överskott från"Universitetens datamaskincentraler" icke skulle tillförasstatsverket utan föras över till "Kostnader för datamaskintid". 1. att riksdagentill Universitetens datamaskincentraler för /73 anvisade ettförslagsanslag av , 2. att riksdagentill Kostnader för datamaskintid för /73 anvisade ettförslagsanslag av , 3. att skulle avslå motionen1972:508. Reservation hade avgivits av () och fruSundberg (m), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:508 beslutadeatt överskott på verksamheten vid universitetens datamaskincentraler skulle sominkomst tillföras förslagsanslaget Kostnader för datamaskintid. har i sitt betänkande nr 6tagit upp en fråga som måste anses vara av central betydelse för helaforskningen inom vårt universitetsväsende. Det gäller här universitetensmöjligheter att utnyttja de befintUga datamaskinerna. För den högre utbildningens och forskningens behov avdatabehandling finns en datamaskincentral på var och en av de fem universitetsorterna.Utbyggnaden av centralerna har skett enligt av fastställdariktlinjer. Dessa centraler får sin utrustning genom statens datamaskinfond,som förvaltas av statskontoret. Utrustningen tillhör fonden, ochdatamaskincentralema betalar en form av hyra, som skall täcka avskrivning ochränta m. m. Verksamheten vid centralema finansieras genom att man tar betaltför användningen av datamaskinerna, och taxorna bestäms så att inkomsternatäcker avgifterna till fonden. Centralerna används i första hand av universiteten, menman säljer också tid till externa kunder, t. ex. FOA, vissa andra statUgainstitutioner och utifrån kommande kunder. 1 årets statsverkspropositionberäknar man att skaU komma från externa kunder och 23,45miljoner kronor från universiteten. Kostnaderna vid centralerna beräknas tiU 35miljoner kronor, och det hela skuUe aUtså ge ett överskott av en halv mUjonkronor. Det är den halva miljonen som har intresserat oss som väckt motionen508, i vilken vi kräver att ett eventuellt överskott inte skaU föras tillstatsverket utan komma universiteten till godo och ge dem möjhghet tiUytterUgare utnyttjande av befintliga datamaskinresurser. Reservanterna iutskottets betänkande nr 6 hemställer också om detta. Utskottets ledamöter har vid sina besök vid universiteteni och fått sig förelagda de problem som väl ansetts mestangelägna. TUl dessa har hört svårigheterna att få universitetensdriftkostnadsanslag att räcka tUl men också att anslagen för datamaskintid påinget sätt har varit tiUräckhga för att täcka behoven. har i årets petita begärt enökning av anslaget tUl universitetens datamaskintid med föredragande statsrådet har beviljat . Det är av intresse att gåtiU UKÄ:s petita och titta på hur man har prioriterat olika anslagskrav. I prioritetsgrupp 1 återfinns löneomräkning för befintUgorganisation och lokalkostnader - alltså automatiska utgiftsökningar. 1 prioritetsgrupp 2 finns fakulteternas avlöningsanslagmed begäran om täckning för ökningar i anledning av inrättade, redan beslutadeprofessurer liksom också en beslutad ökning av utbUdningskapaciteten vidmedicinska och andra fakulteter. 1 denna prioritetsgrupp återfinner vi ocksåkostnader för datamaskintid. Detta skall ses i relation tUl att vi iprioritetsgrupp 3 finner forskarassistenttjänster, studievägledare, medel förforskarutbUdning, driftkostnadsanslag, pedagogiskt utvecklingsarbete osv. -allt sådant som utskottet behandlat och upplevt som synnerligenangeläget. Desto mer märkvärdigt är det nu att utskottsmajoriteten inte velatbifalla motionärernas önskan om en förbättring på ett område som fått så högprioritet av universitetskanslersämbetet; jag vägar säga att det är det endaområde som inte varit fömtbeställt, men ändå hamnat i prioritetsgrupp 2. Givetvis måste man betrakta konsekvenserna av att medelinte beviljas för att klara forskningens behov av datamaskintid. JagskaUbegränsa mig tUl det och bara nämna något om hur taxesättningen sker. Denprincip som har följts har nämligen varit att man räknat ut summan avdriftkostnader och avskrivningar under hela den beräknade utnyttjade tiden, somför IMB 360/75 är . Därefter har man gjort en prognos över den totala tidmaskinen kommer att vara i användning , och genom attdividera kostnaderna med användningstiden har man fått en kostnad per timme.Den medelkostnaden häri principutgjort riktpunkter vid taxesättningen. Man har inte tagit hänsyn till atttUlskottskostnaden blir marginell om maskinen ytterligare utnyttjas. Faktum äratt principen om en fast taxa förhindrar en högre beläggning än den somförutsatts, oavsett om detta är ekonomiskt riktigt eUer ej. Man kunde t. ex. konstatera att omStockholmscentralens maskin kördes i fyra skift i stället för i två och etthalvt kunde taxan sänkas som maskinen tiU fullo kunde utnyttjas. Detskrämmande är nämligen att som universiteten inte har medel attutnyttja sina datamaskiner står dessa till vissa delar outnyttjade. Vad gör dåforskarna? Jag vågar säga att priset vi får betala för envisheten och föroförmågan att ens tiUnärmelsevis tillgodose forskarnas behov är att vi säljersvensk forskning utomlands och det är ett högt pris. Låt mig ge några konkreta exempel. En svensk doktorandarbetade med datakrävande preliminära beräkningar av redan utförda undersökningar. Det fanns inga medel för honom att utnyttja datamaskintid, och han fickså småningom kontakt med en dansk forskare. Genom att slå sig ihop med honomkunde han få sina körningar utförda i men givetvis på bekostnad avensamrätten till forskningsresultaten.