prot · FV09113 · 1972-12-31 00:00:00 — harvästernorrlänningarna genom de svårigheter som uppträtt kommit underfund medatt det inte går att fortsätta längre på den inslagna vägen. Den opinion somegentligen skulle ha funnits börjar först nu göra siggällande. Jag skulle åter vilja återge några rader ur , den tidning jag citerade ur. I ledaren stårdet: "Skall bli landets fattiglän? EUer ärdet redan det? Sysselsättningsgraden är snart nere i , den lägstai landet och ständigt kommer nya påminnelser om länets förestående ekonomiskadödlighet. . . Med 6 000 arbetslösa och säkert7 000 när vintern slagit till på skärpen är verkligen talet om fattiglänet inteobefogat. har kommit så i bakvatten att det snart kan bli frågaom panikåtgärder för att bryta utvecklingen." Om samma aktivitet hade visats för åtskilliga är sedan,hade länet inte varit detta fattiglän . Jag beklagar detta, men å andrasidan, som jag sade tidigare, är det ändå ett hälsotecken att denna opinion nubörjar göra sig gällande. Jag noterar med tillfredsställelse vad inrikesministernsade i sitt senaste inlägg, nämligen att det i fortsättningen inte kommer attbli fritt fram för kapitalet utan att regeringen och statsmakterna kommer attskaffa sig de medel som erfordras för att stoppa den rovdrift som har pågåttunder , framför allt i . Om arbetsmarknadspolitiska åtgärder i Västernorrlandslän, m. m. Om en redovisning av arbetsmarknadsläget Ordet gavs härefter åter till herr inrikesministern ,som jämväl ämnade besvara () framställdainterpellation, nr 190, om en redovisning av arbetsmarknadsläget, och nuanförde: har frågat om jag ville geriksdagen en utförlig redovisning av arbetsmarknadsläget med särskild hänsyntill hur arbetslösheten fördelar sig på olika grupper. Antalet vid arbetsförmedlingarna registrerade arbetslösauppgick enligt uppgifter tilltotalt 67 300 personer vilket är drygt 3 500 fler än förraåret. Äv dessa var 40 000 män och 27 000 kvinnor. Gruppen arbetslösa kvinnoröverstiger med nära 5 000 fjolårets antal . Drygt 17 000 av dearbetslösa var ungdomar under 25 är och ungefär lika mänga var personer över 60år. Större delen av de arbetslösa, eller drygt 42 000, vararbetslöshetsförsäkrade,men en stor grupp, nära 25 000, stod utanförarbetslöshetskassa. Äv dem som tillhörde arbetslöshetskassa finner man attdrygt 15 000 var industriarbetare och 8 500 byggnadsarbetare. Arbetslösatillhörande tjänstemannakassor utgjorde drygt 6 000. Totalt var arbetslöshetenbland de försäkrade något lägre än . Detta är uppgifter som regelmässigt samlas in varje månad.Arbetsmarknadsstyrelsen tar emellertid med vissa mellanrum in uppgifter ocksåangående bl. a. arbetslöshetstidens längd och de arbetslösas utbUdningsbakgrund.Jag kan som exempel nämna att enligt en undersökning som avser september månad1972 tre fjärdedelar av de arbetslösa under hade folkskola, grundskolaeller motsvarande utbildning. Äv uppgifter för mars månad 1972 framgår attungdomarnas arbetslöshetsperioder är kortare än de äldres och atten viss förskjutning mot längre arbetslöshetstid har ägt rum för dearbetslöshetsförsäkrade. Ärbetskraftsundersökningarna ger en i vissa avseenden merdetaljerad bild av arbetslöshetens struktur. De omfattar också personer som harsökt arbete på annat sätt än genom arbetsförmedlingen, varför antaletarbetslösa enligt arbetskraftsundersökningarna regelmässigt är högre. Äv densenaste redovisningen framgår att arbetslösheten totalt har minskat med 11 000sedan förra månaden och att den är något lägre än . Äveni detta material kan olika grupper särskiljas. Sålunda noteras attarbetslösheten har minskat bland kvinnor och att sysselsättningen för dem är istort sett oförändrad. För ungdomar redovisas en mindre nedgång iarbetslöshet, medan deras sysselsättning ökat något. Ärbetskraftsundersökningarnager alltså upplysning även om antalet sysselsatta och hur arbetslöshet ochsysselsättning utvecklas i olika regioner och inom olika näringsgrenar.SysselsättningsstatistUcen är viktig information. Av den framgår bl. a. attantalet sysselsatta är lika högt nu som under . Det är knappast möjligt att här göra en utförlig analys avdet omfattande material om sysselsättning och arbetslöshet som dessa bådamätningar ger. Jag vill nämna att en utveckling av metoderna pågår kontinuerligtoch att resultaten av räkningarna redovisas . I fråga omregeringens åtgärder för att bereda sysselsättning särskilt för demest utsatta grupperna av arbetslösa, bl. a. ungdomarna och kvinnorna, får jaghänvisa tiU det utförliga interpellationssvar som statsministern lämnade i går. Jag tackar herr statsrådet för svaret och för hanstillmötesgående att besvara min interpellation , vilket jag utbett mig. Statsrådet sade, att det nu är lUca mänga sysselsatta somunder högkonjunkturen 1970. Detta bör kanske kommenteras något. Man skallkanske lägga till dels att vi har en betydligt större arbetsmarknad än vi hade1970, dels att det föreligger en kraftig ökning av deltidsanställningar,varför den totala sysselsättningen mätt i heltidsarbetande är lägre än 1970. Man kan sedan fråga sig hur dessa sysselsatta fördelar sigpå olUca närande och tärande verksamheter. Det tänker jag dock inte närmare gäin på i det här sammanhanget. Får jag be statsrådet att medverka till att undanröja enmycket vanlig missuppfattning, jag kanske t. o. m. skall säga omöjlighet attförstå den redovisning som lämnas beträffande arbetslösheten. Statsrådet nämndearbetsmarknadsstyrelsens rapporter och de s. k. arbetskraftsundersökningar somgörs av centralbyrån. Det skulle behövas en information om varför de bådarapporterna ger sä olika resultat och dessutom - som vi nu senast har sett kan visa pä olika trender. Statsrådet sade att det inte är möjligt att här göraen utförlig analys. Det hade varit intressant att få en utförliganalys redovisad för om just arbetslöshetens struktur. Statsrådetsäger att med vissa mellanrum tar in uppgifter utöverdem som vanligtvis rapporteras, om arbetslöshetstidens längd, om de arbetslösasutbildningsbakgrund. Såvitt jag kan förstå mäste för varje person som uppsökeren arbetsförmedling och begär dess hjälp göras en hel rad noteringar,datauppgifter om personen i fråga. Om man då bara utför registreringen med rättteknik, är det med modern databehandling otroligt enkelt och även ganskabilligt att kontinuerligt utarbeta en redovisning, som ger en riktig bild avarbetslöshetens struktur. Här skulle kunna medtagas inte bara ålder - t. o. m.en finare äldersgruppering än den man nu har -könsfördelning men även uppgifterom utbildning och yrke, familjeförhållanden som skulle kunna säga någonting omvilligheten att flytta etc. Det måste vara ett starkt intresse att veta hurarbetslösheten fördelar sig med hänsyn till bl. a. de faktorer jag här nämnde,eftersom vi när vi skall bekämpa arbetslösheten har en hel arsenal av åtgärderatt välja mellan. Ätt dä välja rätt åtgärd för en viss region i landet eller engenerell åtgärd för hela landet kräver att man har vetskap om justarbetslöshetens struktur. Denna har i varje fall inte redovisats för ,långt mindre för allmänheten. Om en redovisning av arbetsmarknadsläget Jag kan gärna ansluta mig till herrBrundins önskemål om utökad information när det gällersysselsättningsförhällanden och Om en redovisning av arbetsmarknadsläget arbetslöshet.Jag vet att inte minst är mycket angelägen om detta. 1den senaste redovisningen som gick ut till pressen lämnas faktiskt någotfylligare uppgifter än dem som normalt brukar lämnas. Sä sent som den härveckan har jag haft ett samtal med chefen för och enav hans medarbetare, vilken är närmast ansvarig förarbetskraftsundersökningarna och den verksamhet som pä detta avsnitt försiggårinom . Jag vet att de verkligen är angelägna om attkunna förbättra informationen ytterligare. En del av det material som det här är fråga om är givetvisvärdefullt, men tyvärr händer det också att positiva uppgifter av detta slagsom redan finns i materialet kommer bort vid publiceringen. Men jag vill gärnasäga att vi är besjälade av samma önskan, , att vi skall få en alltbättre information. När jag säger att det kanske inte är möjligt att ge dennautförliga redogörelse häri dag, syftade jag närmast pä att verkligheten ärlångt mer komplicerad än att det är möjligt att inom ramen för ett interpellationssvarklara ut de här sakerna. Jag vet också att som är vaken och intresseradav arbetsmarknadsfrågor mycket väl kan informera sig genom skrifter och påannat sätt. kommer vi från med enpromemoria som en av mina medarbetare arbetat med mycket intensivt sedan någramånader. Det gäller en beskrivning av ungdomens arbetslöshetssituation. Jagkan försäkra att det är ett mycket intressant material tiU belysning avsysselsättningsförhållanden och arbetslöshet just för de yngre. På samma sätt kan vi ha anledning att se på ändra grupper,men vi skall inte tro att det är möjligt att gä in pä a!la detaljer. Mycket avvårt handlande när det gäller att skapa ny sysselsättning måste faktiskt iblandske sä snabbt att vi inte kan absolut försäkra oss om att det blirarbetsuppgifter som passar exakt in för de olika grupperna. Så lyckligt är detinte här i tillvaron att man kan fä det att sammanfalla helt, men jag tror ändåatt de förbättrade informationerna kan vara värdefulla för oss. Jag kan nämna ett exempel på den bristfälligainformationen. Under de senaste ett och ett halvt åren har vi haft högredovisad arbetslöshet i arbetskraftsundersökningama. Men vad vi inte fåttinformation om är att gruppen latent arbetssökande har reducerats i ungefärsamma utsträckning som gruppen arbetslösa har ökat. Detta är rätt intressant.Om man ser närmare på det finner man att är det allt flermänniskor, som tidigare haft rätt vaga föreställningar om huruvida de skulle gåut i arbetslivet eller ej, som blivit aktiverade, gjort aUvar av sinaönskningar och verkligen sökt arbete. Då får vi en reduktion av gruppen latentarbetssökande, men dessa människor flyttas över i den grupp som har en merabestämd uppfattning att de verkligen vill ha arbete. Om jag lägger tillsammans dessa båda grupper har vimärkligt nog något färre antal människor som sökerarbete än vi hade 1, dvs. De två effekterna,minskning av latent arbetssökande och ökning av arbetslösa balanserar varandra. Detta ären av de uppgifter som aldrig kommer med, men som det kunde varaav intresse att informera om. Man kanske inte heller observerar att uppgifter iarbetskraftsundersökningen gäUer åldrar från upp till . Men vi haren allmän pensionsålder vid . Det är alltså flera årsgrupper pensionärersom kommer in. Jag vågar inte säga att detta nämnvärt förrycker statistiken, mennog kommer det med något tusental för vilka vi kanske inte ser det som mestangeläget att skaffa arbetstillfällen. Med den förbättrade pensionsordningenhar ju pensionärerna sin försörjning relativt väl tryggad. Detta är kanske inga stora saker, men jag vet attstatistiska centralbyrån själv har sagt sig att det kanske vore av intresse ocksä gav uppgifter där man uteslöt pensionärerna i detta sammanhang ochhöll sig till de övriga grupperna. Jag har tagit fram detta inte för att ge någon fullständigbild, utan för att jag har menat att dessa uppgifter kan tjäna som illustrationtill hur pass komplicerat detta är. Vi är dock överens om att det kan vara avstort intresse att ha en förbättrad information pä detta område, och jag skallgärna medverka till att vi kan få den. () kort genmäle; Det var ett mycket intressant inlägg avstatsrådet, som jag tackar för. Väldigt mycket av den här informationen kanskesaknar ett omfattande allmänt intresse, men i varje fall tror jag att det finnsett stort intresse för den bland beslutsfattarna och ett stort behov avytterligare information. Statsrådets inlägg tolkar jag så att det finns godamöjligheter för att vi får en bättre och utföriigareinformation beträffande arbetslöshetens struktur. Om åtgärder mot arbetslösheten bland ungdom Herr inrikesministern ännu en gäng ordet, nu för att besvara dels () den 17oktober framställda interpellation, nr 170, om åtgärder mot arbetslöshetenbland ungdom, dels i (fp) framställdainterpellation, nr 178, om åtgärder för att skapa sysselsättning för ungdom,och anförde: har frågat vilka särskildaåtgärder jag avser att vidta för att bekämpa arbetslösheten bland ungdom. i har frägat om jag avser att vidtanågra åtgärder för att öka antalet praktikplatser i bl. a. statliga verk ochmyndigheter samt om jag är beredd att pröva möjligheten att inom ramen förgymnasieskolan anordna särskilda kurser med yrkesinriktning för arbetslösaungdomar med kort utbildning. Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. Arbetslösheten bland ungdom sjönk enligtarbetskraftsundersökningarna från 50 000 till 46 000 och43 000 . Antalet vid arbetsförmedlingarna anmälda arbetslösa ungdomarsteg tiU oktober till drygt 17 000. Mot bakgrund av den högaungdomsarbetslösheten utarbetade under föregåendesäsong ett program mot ungdomsarbetslösheten som gav sysselsättning ellerutbildning åt minst 15 000 ungdomar. har förinnevarande säsong komplet- Om åtgärder mot arbetslösheten bland ungdom De vidtagna och planerade åtgärderna mot ungdomsarbetslösheteni höst och vinter är mer omfattande . Regeringen föreslär i en proposition, som överlämnadestill , ett särskilt utbildningsstöd med syfte att stimuleraföretag att nyrekrytera och utbilda arbetslösa ungdomar och kvinnor. Dessutomhar regeringen medgivit att 18 19-åringar under innevarande budgetär fär ettsärskUt utbildningsbidrag för att genomgå arbetsmarknadsverkets speciella kurs"Ärbetsmarknadsinformation med praktik". fär vidare möjlighet att underinnevarande budgetär tillfälligt förstärka den personal som ansvarar förungdomsfrågor pä länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar. Regeringen har för sedan medgivit skolöverstyrelsenatt efter samråd med starta ytterligare yrkesinriktadekurser om högst inom gymnasieskolans ram. Dessa kurser skall varaavslutade . prövas en framställning fränskolöverstyrelsen att tidpunkten för kursernas avslutning skall kunna förläggassenare. Därigenom kan fler ungdomar få möjlighet till sådan utbildning. Regeringen har ocksä uppdragit åt arbetsmarknadsstyrelsenatt i samråd med kommunerna genomföra ytterligare beredskapsarbeten medsärskild inriktning på att skapa sysselsättning för arbetslösa ungdomar. Enligt en undersökning, som gjorts av statenspersonalnämnd, fanns under är 1971 ca 2 850 praktikantplatser inom statligaverk och myndigheter. 1 avser statens personalnämnd attlägga fram förslag om inrättandet av ett ökat antal praktikantplatser vid destatliga myndigheterna. Redan nu har regeringen givit arbetsmarknadsstyrelseni uppdrag att inom ramen för beredskapsarbetena i samarbete med berördamyndigheter och verk anordna lämpliga tillfälliga praktikarbeten inom denstatliga sektorn. HertBRUNDIN (m): Jag tackar herr statsrådet för svaret på min interpellation. Ett utmärkande drag för arbetslösheten under allra senastetiden är att den drabbat just ungdomen särdeles hårt, betydligt hårdare änunder lågkonjunkturen 1967-1968. har en arbetslöshet som ligger uppei 4,5 å , medan den totala arbetslösheten för hela befolkningen liggerpå 1,5 å . Arbetslöshet är en börda för vem den än drabbar. Jag trornog att man skulle kunna hitta speciella motiv för nästan vilken grupp somhelst bland de arbetslösa att säga att det är särskilt svårt för just dengruppen. Men för de unga finns det ett alldeles speciellt problem, som gör attjag tycker att det är angeläget att man särskilt observerar ungdomensarbetslöshet. Det ligger nämligen risker i att unga människor, som efterutbildning söker sig ut på arbetsmarknaden men inte får något jobb, går omkringsysselsättningslösa med brustna Ulusioner och får en måhända skadlig attitydtill samhället. Jag tror att vi har åsiktsgemenskap på denna punkt.Statsministern sade någonting liknande från denna talarstol i går. De åtgärder som statsrådet redovisar tycker jag är bra.Jag är något osäker emellertid om huruvida de är tillräckliga. VUka resultatdessa åtgärder kommer att leda till och hur många som kommer att sysselsättasdärigenom är det väl svårt att ha någon bestämd uppfattning om, men jag ärtveksam beträffande möjligheten att genom dem tillräckligt reduceraarbetslösheten. Låt mig i samband med detta passa på att fråga: Hur kommerden grupp som skall fä tillfälle att genomgå ytterligare yrkesinriktadekurser om högst inom gymnasieskolans ram att redovisas iarbetslöshetsstatistiken? Kommer dessa personer att redovisas som arbetslösaeller som sysselsatta? Jag har ingen bestämd uppfattning om vilket som är rätt,men det kan vara intressant att veta. Det allvarligaste felet med de åtgärder som redovisats ärändå att de är kortsiktiga. Jag tror inte att det är tillräckligt medkortsUctiga åtgärder. Vi botar symptomen, men vi gör ingenting åt orsakerna, ivarje fall inte med det program som statsrådet redovisade. Vid sidan om dessakortsiktiga åtgärder är det ju väsentligt att man vidtar förebyggande åtgärder,så att vi inte återigen med ganska stor snabbhet råkar i samma situation. Idetta sammanhang finns det en del saker att peka pä. Man borde bl. a. sträva efter att få fram betydligt bättrearbetsmarknadsprognoser än de vi har och har haft. Jag menar med bättre arbetsmarknadsprognoser skulle kunna fä en riktigare inriktningav utbildningen, sä att den bättre svarar mot det behov som finns påarbetsmarknaden. Man skulle kunna uttrycka det sä att inrikesministern irelationen till bör vara beställare och representantför beställare av utbildning, som är väl anpassad till arbetsmarknadens behov.Det är viktigare att inrikesministern har en bestämd uppfattning om vilkenutbildning som behövs än att utbildningsministern har det. Ett exempel; Äv 17 fasta studiegångar vid universiteten är15 inriktade mot lärarbanan. Det är en del av orsaken till arbetslösheten blandakademiker . Vi borde i stället för PUKÄS-systemet ha haft ett betydligtmera flexibelt system, som vore bättre anpassat till näringslivets och helaarbetslivets behov. Fastän det nu finns lediga jobb - och det gör det faktisktpå åtskilliga håll så går människor arbetslösa. Det finns många orsaker tilldet. Det förefaller vara dålig överensstämmelse mellan efterfrågan och utbud.Men man kan inte förklara hela den här skillnaden enbart med att det är bristpå yrkesutbildning etc, utan till en viss del förefaller det också vara så atten del av ungdomen tvekar inför möjligheten att ta ett jobb inom industrin. Detär en följd av senare års politiska diskussion, som i betydande utsträckninginnehållit ett misstänkliggörande och en smutskastning av industrin,framhållande av att den skulle erbjuda dålig arbetsmiljö, osv. Jag tror attdet finns anledning för alla ansvariga politiker att medverka till att ge enriktig bild av industrin. Statsrådet förstår att jag menar att i det här fallethar regeringen och socialdemokratiska partiet ett betydande ansvar. Man harmedverkat till att ge en felaktig bild av industrin. Därför bör bilden snaraståterställas till att svara mot verkligheten. Visst finns det brister iarbetsmiljön, och de skall Om åtgärder mot arbetslösheten bland ungdom Om åtgärder mot arbetslösheten bland ungdom möjligtavhjälpas, men vi måste ju också kunna säga öppet att den arbetsmUjösom erbjuds i svensk industri är överlägsen motsvarande miljö i praktiskt tagetvartenda annat land. Det skulle vara värdefullt, om också någon företrädare förregeringen kunde säga det. En annan sak. Skulle statsrådet kunna tänka sig att prövaatt flytta över en del av yrkesutbildningen till enskUda företag? Vi kostar påoss rätt mycket pengar till yrkesutbildningen och det med rätta. Staten harbetydande utgifter för det här. Jag tror att staten t. o. m. skulle kunna kommaifrån med något lägre utgifter, om man lade över en del av yrkesutbildningen,som bedrivs inom skolans ram, till de enskilda företagen. Förutom att mansparar en del pengar på det så säkerställer det en bättre anpassning mellanyrkesutbildning och arbetskraftsbehov, därför att de enskilda företagensjälvklart har en bättre uppfattning om vilket arbetskraftsbehov de kommer attha än vad rimligen centrala eller regionalamyndigheter kan ha. Men vilka åtgärder man nu än vidtar på kort och pä längsikt i de meningar vi här har talat om - för att avhjälpa arbetslösheten, ärdet i alla fall andra frågor som är grundläggande för att komma ifrån den härproblematiken. säger alla här åtminstone från regeringshåll och regeringennärstående - att vi kommer att få en betydande konjunkturuppgång under 1973.En del säger t. o. m. en kraftig konjunkturuppgång. Den skall komma mycketsnabbt . Om jag får tillåta mig att ge inrikesministern ett råd, medanledning av att inrikesministern svarar för åtgärder för att komma till rättamed arbetslösheten, så vill jag säga; Var inte för säker pä att konjunkturengår upp så snabbt och att den går upp sä mycket. Det finns många skäl att vara tveksam på den punkten. Detär ju på det sättet att verkstadsindustrin inte har kunnat registreranägon som helst uppgång av orderstocken. Snarare har minskningen fortsatt. Detfinns andra tecken: Detaljhandeln hade en något så när hygglig utveckling underförsta kvartalet i är, men den förbyttes snart i en nedgång. Det var envolymmässig nedgång för den totala detaljhandeln . Det varen ännu större volymmässig nedgång för den totala detaljhandeln under tredjekvartalet. har vi avverkat en månad på det fjärde, och den månaden visarbara att utvecklingen än sä länge fortsätter i samma riktning. Det är dystert!Men det är en verklighet, som vi måste ta hänsyn till när vi bedömerkonjunkturen. Därför tror jag det är riktigt att inte se pä erforderligaåtgärder så kortsiktigt som man har gjort, utan man skall vara bereddpå att åtgärderna måste sträcka sig över en . Jag sade att det behövs andra åtgärder, och den sakendiskuterades rätt mycket här i kammaren i går. Det behövs en annan ekonomiskpolitik, en annan näringspolitik för att vi skall komma till rätta medorsakerna till vår arbetslöshet. Det görs nu gällande frän socialdemokratiskthåll att arbetslöshetssituationen i vårt land är ett resultat av eninternationell konjunkturnedgång. Men så är det inte! Arbetslöshetssituationeni är i varje fall i mycket ringa utsträckning förorsakad av nägoninternationell konjunkturnedgång. I allt väsentligt är situationen ett resultatav den politik som har förts i landet. Jag skall ge några siffror för att visa på det här: Svenskindustri bedriver som bekant också verksamhet i viss - ganska stor -utsträckning utanför vårt lands gränser. Om vi tittar på hur utvecklingen harvarit i den del av industrin som är verksam i respektive den del avsvensk industri som är verksam utomlands kan vi konstatera att den i verksammasvenska industrin frän 1965 till 1970 inte har fått ett enda nytt jobb. Det ärplus minus noU. Men i den del av de svenska företagen som är verksam utomlandsvar det fler jobb än fem är tidigare. Här står alltså enstagnation inom landet mot en hygglig uppgång utomlands även för de svenskaföretag som är verksamma där. Det finns en annan jämförelse att göra. Under hela tidenfrän till 1968 hade vi en god balans mellan utländska investeringar iSverige och svenska investeringar utomlands. Båda låg och pendlade omkring 700miljoner kronor . Men det vände 1969, och som gått framtill har utländska investeringar i sjunkit ned till nivån 500mUjoner kronor , medan de svenska investeringarna utomlands har ökattill . Det ger en bild av hur man bedömermöjligheten att med något så när hygglig framgång bedriva verksamhet i vårtland. Och det är en dyster bild man får när man gör sådana här jämförelser. Därför vill jag säga, herr statsråd, att egentligen tyckerjag att de andra i regeringen, de som i första hand har ansvar för denekonomiska politiken, är ganska dåliga kompisar till inrikesministern. Dedriver en ekonomisk politik och en näringspolitik som åstadkommer en situationmed hög arbetslöshet i , och så begär de att Ni skall kratsa kastanjernaur elden. Det är inga bra kompisar.