prot · FV0933 · 1972-12-31 00:00:00 — Skulle de här åtgärderna dämmas upp , men ändå behövagenomföras, är det möjligt att de skulle komma att realiseras närvi har ett bättre sysselsättningsläge och de inte riktigt passar in i bilden.Därför bör alltså Kungl. Maj;ts förslag i den här propositionen bifallas . Eftersom jag ser vår värderade jordbmksminister i kammarenviU jag uttala en stilla förhoppning om att samma generositet som har visatsmot industrin sä småningom också skall komma att visas mot jordbruket. HittUlshar man här i sagt nej till varie krona till jordbmket i samma syfte.Men, det är en sak som kommer senare, när vi skall behandla huvudtiteln, ochden skall inte behandlas . gäller det den här föreliggandepropositionen och utskottets betänkande nr 4, till vUket jag ber att få yrkabifaU. (vpk): Jag skall inte polemisera särskUt mycket motherr i Skegrie, men han påpekade vad jag sade tidigare, nämligen attdet i första hand här är fråga om konjunkturstimulerande åtgärder. Jag menar -och det sade jag också klart ifrån - att konjunkturstimulansen skulle bUidentiskt densamma om dessa 200 miljoner gick tUl kommunerna för nödvändigamUjövårdsåtgärder. Dessutom - och jag tyckte mig förstå att iSkegrie inte var oense med mig om detta skulle man kunna tvinga industriema,speciellt de industrier som skyltar i de här sammanhangen, att vidta nödvändigamUjövårdsåtgärder utan att vi ger dem 200 miHoner kronor. Om man fick tillstånd mUjövårdsåtgärder för de 200 mUjonerna på det kommunala planet ochmotsvarande på det industriella planet, skulle det bli en dubbelkonjunkturstimulans och dessutom en dubbelt så snabb miljösanering som vadregeringen och tyvärr ocksä jordbmksutskottets majoritet syftar tiU. Ytterligare anslag till vatten- och luftvårdande åtgärderinom industrin Jag skall inte göra debatten alltför läng utanskaH bara göra två små påpekanden med anledning av inlägg. Först säger han att det hade varit bättre om de 200miljonerna hade anvisats åt kommunerna för miHövärdsändamål. Då vill jag fästakammarens uppmärksamhet på att kommunerna får så mycketpengar de behöver tUl miljövårdsändamål. De får bygga hur många kommunalareningsverk som de över huvud taget orkar med; har inte fastställtnågot tak för anslaget, och de bygger alltså allt de kan bygga. Det andra påpekandet är att vår principiella inställningär att man, när man startar ett nytt företag i vårt land, i kostnadskalkylernaskall inräkna alla kostnader för de miljövårdsanordningar som samhälletslagstiftning föreskriver. Det är alldeles riktigt; det skull inte bli tal omsubventioner. Men eftersom miljöskyddslagen gäller för aUa de gamla företag somtillkommit längt innan man visste vad miljövård var, har vi menat att man underen övergångstid med statligt bidrag bör kunna få fram de mihövårdsåtgärder sombehövs. Normalt ger vi i princip 25 procents statsbidrag. Här såg vi nu enchans att i stället för att minska arbetsgivaravgifterna och sänka momsen -dvs. vidta generella åtgärder -göra en selektiv insats som skulle ge effektivsysselsättning som värdefulla mUjövårdsåtgärderkunde vidtas. Det visar sig nu att vissa ledamöter vill ha ännu mer pengar, ochvi skall frän regeringen återkomma till för att få godkännande förytterligare några miHoner till det ändamålet. Principen är således att nybyggda företag iframtiden själva skall bekosta sina miljövårdsanordningar, men när vi håller päatt sanera upp i det här landet kan det under en övergångstid behövas vissastatsbidrag. då vi har arbetslöshet är ökade statsbidrag etteffektivt medel: det ger både sysselsättning och snabba miljövårdsåtgärder. Ang. tidpunkten för framläggande av förslag till ny vallag HerrTAKMAN (vpk): Jag kan inte få fram de uppgiftersom behövs om kommunerna, men jag gjorde en genomgång av några av detjocka böcker som går under beteckningen Länsprogram 1970 från de olika länen,och där framgick att man var beredd att uppföra en mängd reningsverk och andramiljövärdsanläggningar, som aUtså nu saknas. Vad det beror pä att man inte där använder de pengar somtydligen finns vågar jag inte yttra mig om. Vad vi har reagerat emot i det härfallet är att man flyttar över pengar för nödvändiga miHövårdsåtgärder tUlföretag som verkligen inte har ont om pengar. Vi anser att det är stötande ochfelaktigt. Det kanske var bra att jordbmksministern påpekade att sådant inteskaU få förekomma finns det prejudikat på sådana bidrag, blir detsvårt att avveckla dem. Jag kommer väl i fortsättningen att plocka fram dagensprotokoH och citera detta yttrande av jordbmksministern, att sådant inte kommeratt försiggå . Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ju besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller jordbmksutskottetshemställan i betänkandetnr 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. tidpunkten för framläggande av förslag till ny vallag Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara herrMolins (fp) i kammarens protokoll för den 23 febmari intagna fråga, nr 90, tillherr justitieministern, och anförde; har frågatjustitieministern när han avser att förelägga förslag tUl ny vallagavseende val. valtekniska utredning har som bekant i ett betänkandeföreslagit att vid de allmänna valen skall utnyttjas maskinella hjälpmedel vidbåde röstning.och sammanräkning. Utredningsförslaget, som avlämnades underhösten 1971, innehöll inte någon lagtext. Lagtexten lades i stället fram i enpromemoria som utarbetades inom på grundval avutredningens förslag. Utredningens betänkande och promemorian remissbehandladessamtidigt. Sedan remissbehandhngen har avslutats pågår beredning iärendet inom . Jag vill i sammanhanget erinra om attutredningen om den kommunala demokratin och kommunallagsutred- ningen harlagt fram förslag till ändrade regler om utseende av suppleanter förkommunfullmäktige. Detta förslag är under beredning inom isamråd med . Ett förslag från kommunalvalskommittén om bl.a. nytt valsätt vid de kommunala valen skall däremot enHgt vad regeringennyligen har beslutat efter överläggningar med ledarna för de övriga partierna iriksdagen bli föremål för viss ytterligare utredning och därför inte läggastill grund för åtgärder tUl val. I enlighet med vad som fömtsattes redan i direktiven tillvaltekniska utredningen har såväl den föreslagna valapparaturen - dvs. s. k.valboxar och kassetter som övriga delar av det maskinella förfarandet prövatsi realistiska former. a. har maskineUt förfarande använts vid de månad förbandsvis genomförda valen tiU 1972 årsvärnpliktskonferens. När erfarenheterna från valen tUl värnpHktskonferensen harställts samman kommer med utgångspunkt i dem och övrigt tillgängligt materialställning att tas till frågan om valmetodiken. Även om den maskineUa tekniken bedöms inte kunna komma tUlanvändning vid aUmänna val, finns behov av vissa ändringar ivallagstiftningen angående bl. a. poströstningsförfarandet. Proposition i ämnetkommer att läggas fram senast under höstriksdagen 1972. Det är avsikten attfrågan om ändrade regler för utseende av suppleanter för kommunfullmäktigesamtidigt skall anmälas för . Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på minenkla fråga. Det innehöll ett par viktiga upplysningar, nämligen fördet första att det av kommunalvalskommittén föreslagna valsystemet med spärroch utjämningsmandat inte kommer att gäUa vid valet , för det andra atterfarenheterna från användandet av valboxar och kassetter i värnpliktsvaletkommer att avgöra huruvida det bHr ett maskinellt förfarande eUer inte vid 1973års val. Det lutar väl åt att det inte bHr något sådant, och det tror jag vorebra. Det enda i statsrådets svar som inte är helttillfredsställande är frågan om tidpunkten för propositionen. Statsrådet sägeratt den kommer senast under höstriksdagen 1972. Vi hade ju en särskild vallagför det gemensamma valet , som delvis ersatte lagen om val tiU riksdagenoch den kommunala vallagen. Jag föreställer mig att man fär gå till väga påsamma sätt tUl val. Även om vi nu har fått ett par viktiga upplysningar som ärverkligt betydelsefulla för dem som ute i landet skall planera inför valet1973, viU jag ändå understryka behovet av ett relativt snabbt beslut iriksdagen när det gäller förfarandet. Det gäller bl. a. frågan om suppleanter ikommunfullmäktige, som statsrådet nämnde i sitt svar, och det gäller frägan omregler för valkretsindelningen vid kommunala val. Jag viU uttryckaförhoppningen att "senast under höstriksdagen 1972" i realiteten skaUkunna bli under denna vårsession. Både för de kommunala valnämnderna som skall planera valkrets- och valdistriktsindelningen tidpunkten för framläggande av förslag till ny vallag Ang. principerna beträffande hörande vid vissaförfattningsändringar inför 1973års val och för partierna som skall förbereda sina nomineringar vore detnyttigt att få en proposition redan under vårsessionen. Jag är fullkomligt medveten om angelägenhetenav att framlägga ett förslag tiU den lagstiftning som är nödvändig inför 1973års val så tidigt som möjHgt, Men vi måste rimligen först avvakta resultatet avprowalet med hjälp av den maskinella tekniken och på ett seriöst sätt pröva vadman får fram av hela detta nya tekniska system innan vi tar en definitivställning. Det har väl nägot fördröjt propositionen. Finner vi att det inte går att genomföra val meddenna maskinella teknUc - och ett och annat tyder ju på det - kommer vi attbedriva propositionsarbetet så fort det någonsin går med de ändringar ivallagstiftningen som vi då bedömer som nödvändiga. Överläggningen var härmed slutad. § 26 Ang. principerna beträffande hörande vidvissa författningsändringar Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara fm () i kammarens protokoll för den 23 februariintagna fråga, nr 92, tUl herr justitieministern, och anförde: har frågat justitieministernom han vill redogöra för principerna beträffande hörande i frågor omt, ex, ändring i polis- och åklagarinstruktioner, där formell skyldighet atthöra inte föreligger men lämplighetsskäl kan tala härför. Enligt regeringsformen kan Kungl, Maj:t utan riksdagensmedverkan besluta om författningar som ligger inom vad som kallas Kungl, Maj:tsekonomiska och administrativa lagstiftning. Inom det området faller bl, a,författningar av den art som tas upp i fm fråga, I vissa fall kanKungl, Maj:t vara bunden av beslut i en anslagsfråga, I andra fallkan lämplighetsskäl tala för att mening inhämtas. Det senare gällert, ex, då författning rör en fråga i vilken har uttalat sigeUer nar Kungl, Maj;t i något avseende vill avvika från av riksdagenfastställda gmnder för viss offentlig verksamhet. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. FruKRISTENSSON (m): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Egentligen har jag inte fått nägot besked på min fråga om vilkaprinciper man tillämpar då man gör dessa lämplighetsawägningar. Men jag skallinte öda någon tid på det utan endast tala om att min fräga föranleddes av denmformation som vi fick för någon vecka sedan om att justitieministern nubestämt sig för att ändra polisinstmktionen så att butUcssnatterierinte skulle leda tiU någon rapport, under förutsättning att tillgreppet inteöversteg . Det är, herr talman, enhgt min mening anmärkningsvärt attriksdagen inte har hörts i ett ärende av så stor principiell vikt och i enfråga som dessutom ägnat stort intresse. Jag vill erinra herrstatsrådet om att snatteribrott varit föremål för en parlamentarisk utredningoch att man hört remissinstansema i ärendet. För egen del har jag somsjälvklart utgått ifrån att justitieutskottet hade att emotse en proposition iärendet och att skuUe behandla frågan. Det är möjligt att herrstatsrådet handlat formellt helt korrekt - det viU jag inte bestrida - men isak är det anmärknmgsvärt, eftersom lagar stiftas av regering och riksdag. Däfår det anses otillfredsställande att justitieministern ensidigt utan att hörariksdagen vidtar en åtgärd som de facto urholkar bestämmelsen i 8:2 om snatteribrott. Vidare vill jag, herr talman, säga att tidigarevarit positiv till ett förenklat förfarande vid handläggningen av vissaordningsförseelser. Det har dock stått klart att man måste avvägaeffektivitetsintresset mot kravet på att upprätthåUa respekten förlagstiftningen. Det kan vara en svår avvägning. Jag menar att det hade varitrimligt att den avvägningen fått göras av i sista hand. blir detpolisen som får göra vissa stäHningstaganden till svåra avvägningsfrågor, fördet är kanske inte aUtid så enkelt att dra gränsen meUan snatteri och stöld. Jag hade inte tänkt att gå in i någon sakdebatt utan avsågatt hålla mig till det principieUa, men lät mig ändå ställa ett par frågor:Finns det någon garanti för att man får en särskUd bedömning av personer sombegått upprepade förseelser, när någon registrering inte förutsetts ske av dengärning som omfattas av rapporteftergiften? Och hur tänker man sig attinformationen om detta skall ske? Den information som skett via TV harfaktiskt lett tiU en missuppfattning hos allmänheten i varie fall hos mångaungdomar - att nu är det fritt fram att gå in i snabbköpen och stjäla, bara manhåller sig . Det är ju ändå inte meningen. är litet missnöjd med att detsvar hon fick av mig var intetsägande. Pä den punkten tror jag vi kanmötas. Jag har en viss förståelse för den reflexionen. harfrågat efter principema för den lämpHghetsbedömning som regeringen gör. När detgäller en lämplighetsbedömning ligger det i sakens natur att man inte tar siktepä varie enskilt faU och att man inte föHer nägra pä förhand fastlagdaprinciper. Vad i själva verket hade på hjärtat varemellertid att få diskutera ett högst konkret beslut, nämligen beslutet attgenomföra vissa ändringur i äklagarinstruktionen och polisinstmktionen medsikte på handläggandet av en del bagateUmål. Låt mig säga ett par ting omdetta. Den ändring som vi gjort i äklagarinstruktioneninnebär att fler åklagare än får behörighet att besluta omåtalsunderlåtelse och att utfärda strafföreläggande för vissaförmögenhetsbrott. Det har vi gjort för att dessa mål skall kunna handläggassnabbare. Ang. principerna beträffande hörande vid vissaförfattningsändringar Ang. principerna beträffande hörande vid vissaförfattningsändringar polisinstruktioneninnebär en utvidgning av möjligheterna att meddela rapporteftergift förbagatellbrott. Fömtsättningarna är desamma som enligt den tidigare gällandelydelsen av paragrafen, dvs. att brottet skaU vara obetydligt och att enerinran skaU bedömas vara en skälig reaktion. När det senast skedde en ändring i denna paragraf, 1969,skedde det utan hörande. Hksom 1969 är syftet med ändringenhuvudsakligen processekonomiskt. Det måste vara en awägningsuppgift förregeringen att bedöma hur man skaU använda de resurser som ställertiU förfogande för brottsbekämpning. Därmed ligger det naturligtvis iregeringens skön att göra en disposition, som innebär att man avlastar en delarbete på bagateller och koncentrerar det framför allt på den aUvarligarebrottsligheten. Det arbete som polisen har fått lägga ned påsnatterier och en hel del andra småbrott har varit så omfattande att detknappast torde ha stått i någon rimlig proportion till vad den fått ut avdetta. Jag skulle sammanfattningsvis vilja säga att det måste liggainom Kungl. Maj:ts lagstiftningsmakt att t. ex. genom instruktionsändringar setiU att de resurser man har tillgängliga används så effektivt som möjligt inomde ramar som lagen anger och som följer av anslagsbeslut. När detgäller möjligheterna att beivra brott måste man försöka använda resurserna föratt i första hand klara den mest allvarliga brottsligheten. Det är det som harvarit vägledande för de ändringar som har gjorts i polis- ochåklagarinstmktionerna, och de har skett i samma ordning som . FruKRISTENSSON (m): Jag levde i den föreställningen attdepartementschefen ändå föHde vissa principer när det gällde en så viktig frågasom i vilka fall skaU höras i sådana här lämplighetsfrågor. Så tycksemellertid inte vara fallet. Jag delar statsrådets uppfattning att en snabbhandläggning skaU eftersträvas, och jag har också förståelse för att man ivissa fall kan vidta rationahseringsåtgärder för att det skall vara möjligt attkomma till rätta med den grövre brottsligheten. Men jag viU opponera mig motatt man under knapphetens kalla sdärna och inför det faktum att, som vi kankonstatera, brottsligheten stiger på ett oroväckande sätt måste tUlgripametoder som gör att människor i vårt land kan få den uppfattningen attsmåstölder inte har så stor betydelse. Bortsett från sakfrågan menar jag därföratt det centrala nu är att få ut en adekvat information till aUmänheten, så attden icke kan leva kvar i den felaktiga uppfattning som man på många håH har,att det nu är tillåtet att gå in och stjäla i affärerna bara man inte stjäl förmer än . Till slut vidhåller jag fortfarande min uppfattning attdenna fråga hade bort underställas . Jag vill inte säga att riksdagenhade varit negativ, men jag anser att frågan är principieUt så väsentlig attdet hade varit naturligt att efterhöra uppfattning. Jag kan först bara upprepa att ändringama ipolisinstmktionen Hgger inom ramen för det i lagen föreskrivna området för vadsom får utfärdas instruktionsvägen. Om man vidare i realiteten via instmktioner helt hadeavskaffat straffen för vissa brott, t. ex. hade utfärdat instmktionsändringarsom innebar att snatterier över huvud taget inte skall beivras,kunde jag väl ha ansett att fm hade haft fog för sin fråga, om maninte skall gå den raka vägen och låta ta ställning. Detsamma kangälla om man viU gå rapporteftergiftsvägen. Men är det inte så utan man har utfärdatinstmktionsändringar som innebär en begränsning av poHsens sysslande med vissatyper av bagatellbrott. Det gäller bl. a. butikssnatterierna. Men det har integenereHt uttalats att t. ex. butikssnatterier eller bedrägliga beteenden inte iframtiden skall beivras eller något Hknande. Det är de ringare fallen av t. ex.butikssnatterier, där omständigheterna i vae särskUt fall är bagateUartade, somkommer att beröras av de nya reglerna. Maj:t har också som instmktionernautfärdats utsänt ett cirkulär tiU polismyndigheterna om rapporteftergift vidsnatteribrott, där man närmare uppehåHit sig vid förutsättningarna härför. a. att brottet i det enskUda fallet skall framstå som obetydligtoch att det inte får föreligga några omständigheter som bör leda till meraingripande åtgärder. I så faU kan en erinran vara motiverad. Det är med hänsyntiU denna uppläggning vi ser detta som en fråga om hushållning medpolisresurserna i syfte att få en koncentration av dessa till den aUvarligarebrottsligheten och en begränsning av deras handläggning av bagateUbrotten. Om skärpta bestämmelser för transporter till sjöss avkemiska laster Överläggningen var härmed slutad. § 27 Om skärpta bestämmelser för transporter till sjössav kemiska laster Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför den 10 febmari intagna fräga, nr 60, och anförde: har frågat mig, om jag anserdet befogat efter explosionsolyckan på tankfartyget med mera skärptabestämmelser för transporter till sjöss av kemiska laster och med obligatoriskinformation om sådana lasters handhavande tUl ansvarig personal. Innan pågående undersökningar är klara vill jag intenärmare kommentera den aktuella olyckan. Jag anser det emellertid vara på sinplats med en redogörelse för de säkerhetsföreskrifter och andra åtgärder somvidtas för att möjliggöra säkra sjötransporter av farligt gods och då specieUtkemikalier. Den gmndläggande regleringen för all säkerhet ombordåterfinns lag om säkerheten på fartyg med åtföHande tUlämpningskun- Om skärpta bestämmelser för transporter till sjöss avkemiska laster görelse.Med stöd av denna lagstiftning meddelar de närmare föreskrifteroch anvisningar som kan anses behövliga på olika områden, vilka sammantaget gårunder benämningen säkerhetsreglementet. har efter samråd med arbetarskyddsstyrelsensåledes meddelat anvisningar om skydd mot olycksfall och ohälsa ombord, variäven hantering av farligt gods behandlas. 1 fråga om sjötransporter har MellanstatHga rådgivandesjöfartsorganisationen (IMCO) utarbetat föreskrifter. Dessa anger hur fartyg,som transporterar farligt gods, skaU vara konstruerade och utrustade och hurfartyg och laster skaU hanteras. a. har tvä koder utarbetats med specieUasäkerhetsanvisningar för transport av kemikalier i bulk. Den första, som är eninterimsrekommendation för befintliga fartyg, sattes i kraft genomsjöfartsverkets kungörelse om transport tUl sjöss av flytandekemikalier i bulk. Den andra koden, kallad kemikalie-bulkkoden, antogs avIMCO:s generalförsamling . har för avsikt attsätta den i kraft i den dag IMCO rekommenderat, dvs. den 12 april 1972.De detaHföreskrifter som behövs för tillämpningen utarbetas av inära samråd med norska sjöfartsdirektoratet. I sammanhanget vUl jag också nämna, att den intemationeUaredarorganisationen (ICS) utarbetat operativa säkerhetsanvisningar förtransport av kemikalier i bulk, som tillämpas av svenska redare. Jag vill även hänvisa till den verksammasjöfartens tankfartygsoperativa kommitté (STOK) med representanter för redare,ombordanställda och , som tagit initiativ tillfortbUdnings-kurser för personal sysselsatt med petroleum- ochkemikalietransporter. Den första petroleumkursen anordnades vid . Den första kemikaliekursen kommer attäga rum i . Säkerheten i här berörda avseende främjas även av eneffektiv tillsynsverksamhet. har under senare ärtilldelats ökade resurser för att förstärka sina insatser pä området.Sjöfartsinspektionen och yrkesinspektionen kommer även att öka sina insatser iskyddet mot olycksfall över huvud ombord på fartyg. Detta sker i direktsamverkan med berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Av den lämnade redovisningen torde framgå, att omfattandeåtgärder sätts in för att så långt som möjligt undvika olyckor. Avvad jag sagt framgår även, att ytterligare insatser - såväl vad gällersäkerhetsföreskrifter som tillsyn, utbildning och information - kommer attvidtas för att garantera säkrast möjliga transporter av farligt gods tillsjöss. HerrROSQVIST (s): Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på frågan. Av det utförliga svaret framgåratt tillsynsmyndigheten infört bestämmelser som på olika sättålägger rederierna att hålla fartygen utrustade på sådant sätt att olyckorskall förebyggas. Det framgår ocksä att ett visst samarbete sker mellan redare,ombordanställda ochsjöfartsverket för att främja detta syfte. utövar ocksåtillsynsverksamheten, dvs. övervakar att utfärdade bestämmelser åtlydes. I det faU som jag har tagit upp, explosionen pä M/T Sintus,har enligt vad utredningen visar last av kemikalier i bulk förekommit utan attutfärdade bestämmelser följts. Fartyget hade fört en last av metanol utan attdet erhållit klass härför. Det finns föreskrifter angående transport av olikaflytande kemikalier. Metanol finns ej upptaget i dessa föreskrifter, men enligtgällande bestämmelser skall i sådant fall, dvs. vid transport av kemikalier somej finns med i bestämmelserna, särskilt tillstånd inhämtas hos sjöfartsverket.Så har ej skett. På förekommen anledning häri fartygets tillsynsbok den 24augusti 1971 införts att fartyget inte fick föra sådan last som metanol. inträffade en explosion i samband medrengöring efter en metanollast. Explosionen orsakade en ung död ochytterligare två personer fick aUvarliga skador. Lasten hade intagits i utländskhamn - i det här fallet i TaUinn i .