prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Jug förstår inte vilket syfte det kan dänu utt här iriksdugen försöku målu upp en bild uv det politisku så tUl den grud isvurt och vitt som gör. Jag vill ändå - det kun vuru ett kärkommettillfälle för en enkel suppleunt - ge en komplimung tUl socialutskottetsordförunde, vUkens beskrivning ändå vur något mer nyanserad. Han sade utthelhetsintrycket vur utt de borgeriigu hude hållit tillbuku och uttsociuldemokruternu hude drivit på, men utt det ändå funns unduntag. I fanns det inte plats för några undantag. Men guv liku litet som något somhelst bevis för sinu generuliseringur, och därmed är de inte heller mycketvärdu. sude också utt urbeturrörelsen hur en entydiginställning till fumUjedughemmen. Inte heller den bUden stämmer. Sunningen ärden utt urbeturrörelsen hur huft en mycket splittrud inställning till fumiHedughemmen.Det finns dels en uktiv grupp, som helu tiden vurit motståndure till att manskall göra något för att få fler och bättre fumiljedaghem, dels en mujoritet -och dit hör regeringen som motvilligt har låtit sig pressas attvidta vissa åtgärder för utt åstadkomma detta. Vur hude vi stått i dug, om och hennesmeningsfränder hude fått rädu inom urbeturrörelsen? Vilken burntillsyn hude defumiHer huft som i dug unlitur kommunala famiHedaghem, med dagbarnvårdare vilkaarbetar enligt avtal? Och vilken lön och vilken ställning hadedugbumvårdurnu huft, om motståndurnu till fumiHedughemmen hude fått rådu inomurbeturrörelsen? Ja, det är fullständigt klurt utt de hude huft det väsentligtsämre i dug. Men tuck vure det tryck som suttes in från oppositionshåll hur viändå , fustän ulltför sent, fått frum vissu resultut. Det tror jugatt de berördu fumiHernu är gunsku gladu åt. , när det finns en tillsynsformunder kommunul insyn och med vettigu ersättningar, erkänner också uttdet är bru utt en sådun finns. Fm Duhl frägur nu vurför mun skull höja bidragen buru tillfumiHedughemmen. Men folkpurtiet har föreslugit utt man skall höja bidragenbåde till famiHedaghemmen och till barnstugorna. Vi kan inte i Bidrag till driften av barnstugor, m. m. Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. en enskildmotion eller i en reservation skissera upp något bidragssystem, men vi harföreslagit höjningur på båda fronterna. Stimuleru gärnu utbyggnuden av burnstugor - vi är för det men gör det inte på ett sådunt sätt, utt det går ut över de fumiHer som såinnerligt väl behöver bru fumiHedughem, när de inte kun få pluts på dughem! Detgugnur verkligen inte deras sak. Jug skull inte glädju med utthoppu in i den evigu debutt som hun tar upp varie gång vi deltur i defumiHepolitisku diskussionernu, under förebärunde utt jug skulle måla allting isvart och vitt. Men när jag sude utt det är den fuckligu och den politiskuurbeturrörelsen som vurit pionjärer och som hur gjort det tungu jobbet ute ikommunernu när det gällt att driva fram daghemsfrågan står jag på mycket fastmurk. Jug tulur verkligen inte buru om minu egnu privutu erfurenheter från detkommunulu urbete jug hur bedrivit på dettu område. Självfullet finns det personer inom ullu purtier som tillutt börju med hur vurit oförstående. Vud det vur frågu om på 1950- och1960-tulen vur i mycket stor utsträckning att få människor att förstå utt detöver huvud tuget behövdes ingripunden från sumhället på detta område, och detfunns självfallet också inom vårt purti personer som inte insåg behovet häruv.Men de som gjorde urbetet på utt bana väg vur människor som tillhörde vårrörelse, speciellt den fackliga rörelsen. Det kun nog ha sin betydelse uttpåpeku det i en debutt som dennu. När jug säger utt urbeturrörelsens inställning är entydignär det gäller synen på den institutionellu burnuvården, utt den kollektivuuppfostrun och sumvuron i grupp skall prioriterus, grundur jug inte detuttulundet på några tillfälligu intryck utan på enhälligu beslut uv LO och uvpurtiet vid derus olika kongresser. Och man har inte barafuttut enhälligu beslut utun hur också fört fram detta som en högt prioriteradfrågu. När folkpurtiet och undru borgerligu partier tagit uppbarntillsynsfrå-gun under 1960-tulet och speciellt under den strid omfumiHedughemmen som pekude på hur det vurit en betydandekvulitetsskillnud mellun er och oss. Vi är ingu fiender till ulla dagbarnvårdare.Vi är fiender till ett system, där famiHevården prioriteras och där mun inteställer någru krav på den vård som burnen skull få. Det vur tuck vuresociuldemokrutisku politikers urbete som vi fick en sådun utformning UVfumiHedughemssystemet som vi nu hur och som gurunterur någon form uv kvulitet.Någru sådunu kvulitetskruv vur inte folkpurtiet och de undru borgerligupartierna intresserade av att ställa . De ville utt mun på lösuboliner skulle införu stutsbidrag och upphöju fumiHedughemmen till sumhälleligverksumhet. Den utredning, ledd av en sociuldemokrutiskriksdugsledamot, som kom med det förslug som sedun untogs, visude entydigt hurviktigt det är utt ställu kvulitetskruv, och det är sunnerligen inte hellerfolkpurtiets fördänst utun att dagbarnsvårdurnu nuhur hyfsude uvtul och unställningsvillkor. HerrKARLSSON i Huskvurnu (s): efterlyste konkretu exempel päde borgerligus försök utt förhindru burnstugeutbyggnuden. Jug skall nöja migmed ett enda exempel, nämligen det från . Där har , som juär dominerunde purti, vurit med om utt genomföru de gumlu sociuldemokrutiskuplunernu. Men när sociuldemokruternu sedun vill öku på progrummet, säger deborgerligu med folkpurtiet i spetsen nej. Det är ett typiskt exempel på hurfolkpurtiet i praktisk gärning genomför en barnstugepolitik. Bidrag till driften av barnstugor, m. m. Det exempel som i Huskvarnaunförde bemöttes redun under den ullmänpolitisku debutten, så det behöver juginte fördjupu mig i. Dessutom duger det inte med exempel. Om mun ger svepandehelhetsformuleringur av typen utt socialdemokruternu harvarit mest för och deborgeriiga mest mot, kan man inte bevisa det bara med att ta ett enda exempel.Jag skulle kunna ta massor med motexempel, men det är inte på det sättetdebutten skull förus. Gör mun ett generellt påstående, får mun lov utt hu någotbevis som ger en helhetsbUd. Det hur vurken eller . vill jug ändå tu fusta på det positiva och noteru uttfru i sitt senuste inlägg erkände utt det inom det sociuldemokrutiskupurtiet eller inom urbeturrörelsen, som hon säger - hur funnits motstånduretill utbyggnud uv bumtillsynen. Det är ju alltid något. Jag undrur om vinågonsin kommer utt få upplevu utt sträcker sig så långt utt hon ocksäerkänner utt det hur funnits människor inom undru purtier som i god viHu ochmed omtunke om fumiHernu hur urbetut för en utbyggnud UV bumtillsynen. Jag ärtveksum på den punkten, men den som lever får väl se. Jug skull tu fustu på en suk till som sude,nämligen utt det är en kvulitetsskillnud mellun oss när det gäller det sätt påvilket vi hur drivit dessu frågor. Jug får tucka även för det erkännandet. Överläggningen vur härmed slutad. Utskottets hemställun bifölls. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 6 uv herrur Humrin och Romunus, ochförklurudes den förra propositionen vuru med övervägande ja besvurud. Sedunherr begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vill att kummuren bifuller sociulutskottets hemställun i betänkundetnr 5 punkten 8 mom. 3 röstur ju, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhur kummaren bifallit reservutionen nr 6 uv herrur Humrin och Bidrag tiU driften av barnstugor, m.m. Vid omröstning genom uppresning förklurudes flertulet uvkummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning guvföHunde resultut: Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 7 uv och , ochförklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvarad. Sedun fruSigurdsen begärt votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuller sociulutskottets hemställun i betänkundetnr 5 punkten 9 mom. 1 röstur ju, den det ejviU röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 7 uv och Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparut.Dennu omröstning guv föHunde resultut: Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 8 uv i m. fl., ochförklarades den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr Gustuvsson i Alvestu begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 9 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifallit reservationen nr 8 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertulet uvkummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Då iAlvestu begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennuomröstning gav föHunde resultut; Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 9 uv i Alvestu m. fl., ochförklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr Gustuvsson i Alvestu begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition; Den som vill utt kummuren bifuller sociulutskottets hemställun i betänkundetnr 5 punkten 9 mom. 3 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummaren bifuUit reservationen nr 9 uv i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr Gustuvsson i Alvestu begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsupparut. Dennu omröstning gav föHande resultut: Utskottets hemställun bifölls. Bidrag till semesterhem m. m. Muj:t hude under punkten D 6(s. 5 1) föreslugit riksdugen utt till Bidrug till semesterhem m.m. /73 unvisu ett förslagsanslag av . 1 motionen 1972.484 av herrÄkeriind m. fl. (m) hade hemställts utt vid behandlingen avstutsverkspropositionens bilugu 7, punkten D 6 Bidrag tUl semesterhem m. m.skulle avslå Kungl. Muj;ts förslug om unslag till detta ändamål. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1972:484 till Bidrug tUl semesterhem m.m. för budgetåret1972/73 anvisade ett förslagsanslag av . 10. beträffande medelsanvisningen av (),som unsett att utskottet bort hemställu, utt med bifull till motionen 1972:484 skulleuvslå Kungl. Muj:ts förslug om unvisunde uv medel tUl Bidrag till semesterhemm. m. för /73. Bidrag tiU semesterhem m. m. Bidrag tiU semesterhem m. m. HerrÅKERLIND (m): Statsbidrag utgår till driften uv semesterhemmed per dug för utnyttjud pluts sumt för resor till semesterhem ellerresor i samband med annan form uv semestervistelse. I motionen 484 yrkus avslagpå Kungl. Maj:ts förslag om fortsatt bidragsgivning till denna verksamhet.Motiveringen härför är utt bidrugen utgår med så små belopp utt de inte längrehur sä stor betydelse och att administrationen uv de mångu smä beloppen blirförhållandevis dyrbur. Ätt bidragen numera har förlorat en del av sin betydelseerkänner även utskottets majoritet. Vi har i reservationen 10 hemstäUt om bifall tUl motionensförslug. Vi unser utt det gäUer utt försöku se tUl utt bördun på landetsskuttebetulure mte blir ännu mer betungande än den är. Då är det nödvändigt uttdru in på utgifter som går utt undvuru, och vi unser utt dettu är en sådanutgift. Är 1970 utgick bidrag för 11 300 gäster vid semesterhemoch för 9 700 semesterreson Den summunlugdu utgiften för dessu stutsbidrug vur1970/71 . Det genomsnittligu summunlugdu bidruget för bådesemesterhemsvistelse och resor blir inte mer än ca per person. Imånga fall är bidragen per person. Möjligheterna att få de här bidragen har på mångu hållvurit dåligt kändu, och utbetulningurna i de ohka lundstingsområdenu hur vuritmycket olika. 1 stutistiken för kun mun se så egendomligu suker som utti lundstingskommun är det uv de 900 resebidrugen somligger , men i stud mitt inne i ligger buru . Såduna här företeelser kan man se, omman jämför län som gränsar till varandru även i undra delur uv lundet. DetskiHer väldigt mycket i bedömningen av de oliku unsökningurnu från län tilllän. Inte i något full hur mun dock fått mer än . Som jug har sagt tidigare visur erfurenheten attmöjligheterna utt fä semesterbidrug är väldigt okändu på mångu häll, men detfrumgår ulltså också utt bidragsansökningarna behandlas kolossalt olikuberoende på i vilket län man råkur hu humnut. Summunfattningsvis kun det sägus utt semesterbidrugen rörsig om så små belopp att det är i ytterst fä fall de hur någon avgörandebetydelse. Allt det här sker dessutom tUl priset av en ganska omfattundeudministrution med grunskning uv unsökningurnu i oliku instunser. Därför hur viunsett utt den här unslugsposten går utt dru in och yrkat att det föreslagnaunsluget på 1,8 miHoner kronor inte skull beviHus. Jug yrkur bifull till reservutionen 10 vid punkten 11. m. fl. hur, som hun här självhur redogjort för, i motion 484 yrkut uvslug på det förslugsunslug på 1,8miHoner som uvser Bidrug till semesterhem m. m. Motionärernu unför att dengenomsnittligu summu som utbetuludes för vude person vur mycketblygsam och att utvecklingen torde hu gjort utt dessu bidrug hur mist störredelen uv sin betydelse. Men genom den skrivningen erkänner mun ju utt dessubidrug hur en betydelse; unnurs hude mun väl formulerut det pä ett unnut sätt. Begränsningen uv resebidruget har visut sig medföra utt istort sett endust kvinnor med en tuxerud inkomst kunifrågukommu. beviHudes bidrug till 9 733 resor, och till 6 600 UVdem utbetuludes belopp mellun 50 och . Varken utskottet eller jugsjälv kun hållu med när hun i sin reservution jag vill gärnupåpeka utt han sade "vi" när hun tulude om reservationen, men hun ärfaktiskt ensam reservant skriver; "Möjligheten utt få detta bidrag kannumera knappast vara avgörande för om semesterresu skull företugus ellerinte." Jug tror utt det för mångu människor fortfurunde betyder en hel delom de kun få ett bidrug på mellan 50 och 200 kronon Jag tror också att det förmånga människor betyder en del även om de får lägre bidrag än . Det är därför som utskottet hemställer om bitall till deti propositionen föreslugnu unsluget och skriver utt dessu bidrug fortfurundehur betydelse för många personer som lever under knappa ekonomiska villkor. Detär inte bara fråga om bidragen till resorna utan också om de bidrag som utgårtiU semesterhemmen. Jug bermed dettu utt få yrku bifull till utskottets hemställun. Om mun ser på de bidrug som utgick såkonstuterur mun när det gäller resebidragen, som ju är den storu posten isummunhunget, utt en tredjedel uv bidragen ligger per person, entredjedel per person och en tredjedel mellan 100 och200 kronor per person. Det är klart att man kan säga att detta ändå betydernågot, och det gör det givetvis. Om jug får uv så betyderdet i ullu full en del för mig också, liksom det motsuttu förhällundet. Men jagvill ändå påstå att dettu inte betyder så mycket. Mun får ju räknu med utt dettill dessu kostnuder kommer udministrutionskostnader för att få ut de här småbidrugen. Tidigure i dug frågude socialministern: På vUka områdenvUl moderata samlingspartiet minska utgifterna för att kunna få utrymme förskuttesänkningur? Vi hur pekut på en hel del områden, och det här är en litenpunkt i summunhunget som vi tycker utt mun inte behöver unslå medel till inuvurunde ekonomisku läge. Bidrag tiU semesterhem m. m. Jug förstår så väl utt detfrumgår uv dennu motion och också uv den motion som gäller nästa punkt görvud hun kun för utt få ihop så mycket besparingar att man från moderatasumlingspurtiets sidu kun komma med ett skattesänkningsförslag. Men det här rörsig ju ändå buru om 1,8 miHoner kronor. När suger att utbetalningarna och kännedomenom dessa bidrag varierar mellan olika lundsting vill jug svuru att vud vi dåhur utt göru är väl egentligen att sprida informution om de bidrag som finnsutt få. Det vore väl bättre då att öka informationen. Sedun hur också tulut omudministrutionskostnudernu. Men det är ju inte det som tus upp i motionen, utanman tular i motionen om uttbidrugen är så små tUl den enskUde utt de mist större delen uv sin betydelseoch utt det är därför mun vill ta bort dem. Om man vUl se över heluudministrutionen bör mun väl föru frum det i motionen. menur utt det här är en så litenpost att den inte betyder så mycket och att vi försöker få ihop besparingar.Jag anser att vi gemensumt i den här kummaren skall försöku få ihop så mycketbespuringur utt det blir litet mer över för löntugurnu, så utt de slipperbetulu det mesta av sina avlöningar i skutter. Det är det främstu skälet tiUutt vi behöver få ihop bespuringur. Om det är många poster så betyder det ju påsikt rätt mycket i ulla full. Jug kun håUu med om utt viskull göru vud vi kun för utt åstudkomma en skattesänkning. Men det härförslaget går ju ut på att mun skull tu ifrån dem som mest behöver pengurnu,och det är därför jug reugerur och hur en unnun uppfuttning än . Överläggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifuU tUldels utskottets hemställan, dels reservutionen nr 10 av , ochförklarudes den förra propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr Äkeriind begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition: Den som vUl utt kummaren bifaller sociulutskottets hemställun i betänkandetnr 5 punkten 11 röstar ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 10 uv . Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning guv föHunde resultut: Ju - 267 Nej - 29 Avstår - 4 Punkten 12Socialstyrelsen Muj:t hude under punkten E 1 (s. 5357) föreslagitriksdagen utt bemyndigu Kungl. Muj:t utt inrättu en dänst hos socialstyrelsensom byråchef i Ce 1 sumt att till för /73 anvisaett förslugsunslug uv 42 . I motionen 1972:1036 uv () hude hemställtsutt riksdugen för /73 under punkten E 1, Sociulstyrelsen, ibilugu 7 till stutsverkspropositionen beslutude unslå . 1. utt riksdugenbemyndigude Kungl. Muj:t utt inrättu en dänst hos sociulstyrelsen som byråchefi Ce 1, 2. utt riksdugenmed bifull till Kungl. Muj:ts förslug och med uvslug på motionen 1972:1036 tillSociulstyrelsen för /73 unvisude ett förslugsunslug uv . 11. beträffunde unvisunde uv medel för undersöknings- ochinformationsverksamhet rörunde lekmuteriel m. m. uv (), somunsett utt utskottet under 2 bort hemställu, utt riksdugen i anledning av Kungl. Muj:ts förslug och medbifull till motionen 1972:1036 till för /73anvisade ett förslugsunslag uv . HerrÄKERLlND(m); Under förru året inrättudes inomsociulstyrelsen ett statligt lekmUjöråd och till det unslogs vid förra åretsriksdug . Summu belopp föreslås nu för nästu budgetån 1 enreservution vid förru årets riksdugsbehundling yrkude jug uvslug på den härunslugsfrum-ställningen och även i ur hur jug, i reservutionen 11, yrkut uttnågot unslug till lekmUjörådet inte skull utgå. Det finns ju mångu nödvändigu suker utt sutsu pengar på,men jug tror inte utt det stutligu lekmidörådet är en nödvändig företeelse.Burn leker med så mångu oliku ting, och jug tror utt mun behöver få leku ochrusu i barnuåren. Låt oss slippu pekpinnur från en stutlig myndighet om hurburnen skull leku och vud de skull leku med! Därför bör någru medel förlekmiljörådets verksumhet inte bevUjus uv riksdugen för nästa budgetår. Jug yrkur bifull tillmin reservution nr 1 1 vid punkten 12 vilken innebär en minskning av anslagettUl med . Den här gången vill spara . Jag vill erinra om att vi vid riksdag för förstugången behundlude frågun om unslug till lekmiHörådet och utt riksdugen då utundebutt unvisude . Då hude det heller inte väckts någon motion iärendet. Men som sude väcktes det en motion, vari yrkadesavslug på dt föreslagna anslaget på till undersökningar ochinformation på lekmuteriul- och lekmiHöområdet. Som undertecknure av denmotionen stod förutom också och . Nuär det intressant att se, utt är ensum undertecknure uv åretsmotion. Det betyder ulltså utt medmotionärernu så utt sägu hur hopput UV. Under den debutt som fördes i dol uttryckte för utt vi skulle få ett stutligt lekverk - summu farhågor återkommeri årets motion - och att man i det verket skulle ha en generaldirektör ispetsen för många anställda, som skuUe kontrollera barnens leksaker, och hanyttrade: Låt barnen leka i fred, utan att vi lägger ut stora pengar för attpolitiskt styra deras lekar? Vidare stäUde frågan: Vad ären vettig leksak? Det är alldeles uppenbart - det framgår både av motionenoch av vad här unförde att under det gångnu åretinte har gjort något för utt söka få reda på vUka uppgifter lekmiHörådet hur.Därför vUl jug erinru om dessu urbetsuppgifter. Rådet har tUl uppgift att hävda leken som en förutsättningför människans utveckling och att verka för att godu möjligheter skupus för enutvecklingsbefrämjunde lek i såväl boendemiHö som offentlig miHö. Rådet skull idettu syfte bl. a. verku för utt ändumålsenligt lekmuteriul tillverkus ochsuluförs, utt goda lekmiHöer skupus, utt skydds- och säkerhetsuspekternu vidburns lek därvid tillgodoses, utt spridu upplysning om lekens betydelse förburns och ungdoms utveckling samt att främja undersökningar ochförsöksverksamhet rörande lekmiHöer och lekmuteriul. Rådets verksumhet skall rikta sig till bl. a. föräldraroch barn, kommuner, personul vid institutioner för burn, dugburnvårdure sumtproducenter och inköpure uv lekmuteriul. Dettu är rådets urbetsuppgifter, och det är till dettu rådsom inte vill utt vi skall bevUja något unslug. Jug tycker dockutt det klurt frumgår uv urbetsuppgifternu utt det är väl unvändu pengur somunslagits till rådet. Jug ber utt yrku bifull till utskottets hemstullan. HerrÅKERLIND (m): fäste sig vid utt inte lUcu månguhur skrivit under motionen som förru året. Ju, jug måste erkännu utt jaginte har gätt runt och sökt få underskrifter. Jag trodde nämligen utt en motionbehundlus liku seriöst om det är en enskUd motionär som väckt den som när detfinns tio eller femton numnunderskrifter. Men om det är sä utt sersaken pä unnut sätt, så kunske det går att få ganska mångu numn under motionennästu år. Jugvidhåller mitt yrkunde om bifull till reservutionen 1 1. Det vur väl inte frågun om behundlingen, vuresig i utskottet eUer i kammaren, som vi diskuteran Jag hoppas att observerat att alla motioner behandlas lika, oavsett om de har en ellerflera undertecknare det är ju inte det saken gäller. Vad jag fästeuppmärksamheten på var att de som hade vurit med och undertecknat motionen icke är motionärer . Ätt motionen har behandlats på samma noggrannasätt som tycker jag framgår både av utskottets skrivning och av att detförs en debatt här i kammaren. Vi har alltså inte nonchalerat motionen. Men vikan inte sympatiseru med den. Överläggningen vur härmed slutud. Mom. 1 Nr 45 Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 11 av , och förklurudes den förrupropositionen varu med övervägande ja besvurud. Sedun begärtvotering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som viU utt kummuren bifuller sociulutskottets hemställan i betänkundetnr 5 punkten 12 mom. 2 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummaren bifaUit reservationen nr 11 av . Vid omröstnmg genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föHande resuUat: Kummaren biföll vud utskottet i dessu punkter hemställt. På förslag av herr tredje vicetulmunnen beslöt kummaren uppskjutu den fortsatta föredragningen av dettabetänkande samt behandlingen av återstående ärenden på föredragningslistan tillkl. § 8 Interpellation nr 99 ang. stymingen avföretagsetableringar Ordet lämnades pä begärun till HerrSTRIDSMAN (c), som yttrade: