prot · FV0952 · 1972-12-31 00:00:00 — Utbildnings- ochforskningsorganisationen i är ju i princip universitet, och etteventuellt jag tror mycket eventuellt framtida borttagande avuniversitetsbenämningen skulle inte ha påverkats om motionen bifallits, I stortsett alla områden inom vårt samhälle är på ett eller annat vis föremål förutredning, och det gör att enligt min mening alltför ofta, liksom idetta fall, avvisar i och för sig berättigade önskemål genom att hänvisa eller flera pågående utredningar. Universitetskanslern var sedan i Linköpingoch vid en sammankomst ställdes han från en av de studerande inför frågan;"När får högskolan kallas universitet?" Enligt referat i en tidningkonstaterade i sitt svar att det i praktiken redan är ettuniversitet och tillade fortfarande enligt referatet, som jag alltså inte kangarantera riktigheten av; "Det är dock lite känsligt i kanslihuset attofficiellt utnämna högskolan till universitet. Att kalla det högskolenhet är dockför krångligt. Arbetsnamnet är väl högskolan i ." känner väl till känsligheten i kanslihusetbättre än jag. Jag förstår bara inte varför detta skulle vara en känslig frågai kanslihuset. Tvärtom hoppas jag att departementschefen skallframlägga en proposition med förslag till ändrad benämning. I annat fall fårväl vi motionärer komma igen och då hoppas på större förståelse förmotionen. Utskottet föreslår emellertid att benämningenhögskolenheten i skall ändras till . Det är ju ettframsteg, men ett mycket litet sådant. Allmänt kallas den redan nu för högskola och stårunder den benämningen exempelvis i statskalendern mera officieUt kan det välknappast bli. Benämningen högskola har liksom högskolenhet vissa nackdelar urbl. a. informationssynpunkt. Blivande elever ser i högskolbenämningen vissainskränkningar i utbudet av ämnen och söker sig därför till universiteten.Resultatet blir en försämrad rekrytering trots att vi i har enomfattande undervisning inom såväl filosofisk som teknisk och medicinskfakultet. Universitetsbenämningen har yttertigare en väsentligfördel. Den går att översätta till främmande språk. Man kan inte gärna göra endirekt översättning av högskolbenämningen till exempelvis engelska; då trorutlänningar att det rör sig om utbildning på helt annan nivå. Jag skall sluta med att påpeka attanledningen till att jag i utskottet ej reserverat mig föruniversitetsbenämningen bl. a. är att jag inte med en kanske knappvoteringsseger vill få igenom universitetsbenämningen. är enriksangelägenhet och bakom det formeUa beslutet om tillkomsten av vårt landssjätte universitet bör stå en enig riksdag, även när det gäller en sådan saksom benämningen. Med detta anförande - i vilket herrar ().Dahlgren (c) och i (s) instämde - var överläggningen slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 3 Utgifterna inom verksamhetsområde Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 7 i anledning av Kungl. Maj;ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar rörande utgifterna för /73 inomcivildepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. Maj:t hade i propositionen1972:1 bilaga 14 (punkterna Bl-B3,s. 1. att riksdagengodkände de riktlinjer för organisationen av exekutionsväsendet som förordatsi statsrådsprotokollet, 2. att riksdagenför /73 anvisade a. tillLänsstyrelserna ett förslagsanslag av 556 , b. till Lokala skattemyndigheterna ett förslagsanslag av159 , c. till Kronofogdemyndigheterna ett förslagsanslag av141582 . 7 protokoll 1972. 1 dettasammanhang hade behandlats motionen 1972:285 av () vari hemställts att skulle besluta att med godkännande i övrigtav de riktlinjer för organisationen av exekutionsväsendet somdepartementschefen förordat i bilaga 14 till statsverkspropositionen hos Kungl.Maj;t begära att ett särskilt, fristående organ skuUe vara centralmyndighet förexekutionsväsendet samt motionen 1972:1445 av i m. fl. (c)vari hemställts att uttalade att inga förändringar ikronofogde-distriktsindelningen borde ske innan frågan prövats av . 1. beträffande valav centralorgan inom exekutionsväsendet att med bifall till Kungl.Maj;ts förslag och med avslag på motionen 1972:285 som sin mening gav Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande kronofogdedistriktsindelningenatt i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen 1972:1445 somsin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 3. beträffanderiktlinjer för organisationen av exekutionsväsendet i vad de inte behandlatsunder 1 och 2 ovan att godkände vad som förordats istatsrådsprotokollet, 4. att riksdagenför /73 anvisade a, tillLänsstyrelserna ett förslagsanslag av 556 , b, till Lokala skattemyndigheterna ett förslagsanslag av159 , c, till Kronofogdemyndigheterna ett förslagsanslag av . 1, beträffande val av centralorgan inom exekutionsväsendetav (), fröken () samt herrar Wennerfors (m) och (), som ansett att utskottet under I bort hemställa, beträffande val av centralorgan inom exekutionsväsendetatt med avslag på Kungl, Maj:ts förslag och med bifall till motionen1972:285 som sin mening gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanterna anfört. HerrTOBE(fp): betänkande nr 7 behandlar bl,a, ett förslag från om centralorgan inom exekutionsväsendet, I statsverkspropositionen redogörs för verkställdutredning och departementschefens ställningstagande. Civilministern har ståttinför ett mycket svårt avgörande. Det finns två huvudalternativ, antingen tar ett fristående organ eller att exekutionsväsendets centrala funktionerförs över till . Det är svårt att fatta avgörandet för departementschefendärför att det tiUbaka finns ett provisoriskt fristående organ,benämnt EON, exekutionsväsendets organisationsnämnd, och det fungerar bra.Enligt departementschefen har nämnden skött dessa uppgifter på ett utmärkt sättså att centralmyndighetsfunktionerna löper smidigt och effektivt. harman hört ett statsorgan föras till avrättning följt av så ampla vitsord av densom utför dess exekution. Det är svårt även ur en annan synpunkt, nämligen attriksskatteverket, dit centralfunktionen nu föreslås gå, inte vill ha dennauppgift. Detta borde ha redovisats tydligare i propositionen.Riksrevisionsverket har sagt att det kan bli rationaliseringsvinster men dessakan knappast bli betydande, och säger att det är meständamålsenligt med en fristående myndighet. Det är svårt även ur en tredje synpunkt, nämligen attstatens rationaliseringsorgan, statskontoret, i sitt yttrande visserligentillstyrker som central myndighet men anför allvarligafarhågor för lösningen och framhåller att de skäl som utredningen anfört motatt knyta uppgifterna till ett självständigt verk av liten omfattning inte börvara avgörande. Ställningstagandet borde enligt statskontoret i stället ske medutgångspunkt i verksamhetens behov och behovet av samordning. Det är svårt även ur en fjärde synpunkt; civilministernmåste nu säga adjö till denna välskötta verksamhet, då den försvinner fråncivildepartementet och förs över till . En misstankeinsmyger sig att det är den mäktige finansministern som vid det i propositionenredovisade samrådet dekreterat den föreslagna lösningen med riksskatteverketsom centralorgan. Propositionens redovisning av remissutlåtanden förefallertillrättalagd för den mening som departementschefen företräder. Det hindrarnaturligtvis inte sanningen från att komma fram, eftersom enskilda riksdagsmänoch utskott har alla möjligheter att skaffa sig egna uppgifter. Men det ärklart att man blir misstänksam, då viktiga upplysningar undanhålls, såsom nubeträffande frågan om centralorganet. Jag menar att det hade varit klädsamt omriksskatteverkets yttrande redovisats pä annat sätt än genom en uppräkning ochstatskontorets tveksamhet kommit till synes i propositionen. Och hur räknasremissorganen? Det står att åtskilliga remissorgan anser att riksskatteverketskall vara centralorgan och att ett tiotal anser att ett fristående verk skallvara centralorgan. "Åtskilliga" tycks vara mer än tio, och när manräknar dem visar det sig att "åtskilliga" betyder tretton och"ett tiotal" betyder elva; det är alltså nästan samma antal. Mitt råd tUl civilministern är att han i fortsättningenskall granska sina propositionsskrivare Utet noggrannare på den här punkten.Statsrådet bmkar strida med öppet visir; varför inte göra det i denhär frågan? Jag utgår från att i sitt anförande kommeratt ta upp de praktiska konsekvenserna av ställningstagandet i propositionenoch därför förbigår jag dem . Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrkabifall till reservationen I vid civilutskottets betänkande nr 7, som inteinnebär att vi skall inrätta något nytt ämbetsverk utan går ut på att man 7 * protokoll 19 72. skall permanenta exekutionsväsendets organisationsnämnd och ge det nya verketarbetsro efter allt utredande. Jag har några synpunkter i detta ärende, som jagfaktiskt vill göra anspråk på att inte vara helt främmande för. Jag kaninstämma i vad har sagt i sitt utmärkta anförande; bl. a. kan jagupprepa vad han sade om att departementschefen på ett par ställen i propositionenhar framhållit hur väl dessa ärenden har skötts av exekutionsväsendetsorganisationsnämnd. Det finns alltså en fristående central myndighet, och dethela har fungerat synnerligen väl. Jag begriper inte riktigt varför man skallstörta omkull något som varit så bra; man vet vad man har, men icke vad manfår! När det gäller remissyttrandena viU jag betona att ettstort antal tunga instanser har förordat en fristående central myndighet, bl.a. justitie-kanslern och . Vidare finns i 8 1kronofogdar, av vilka 71 har yttrat sig; 50 av dem har förordat en friståendecentral myndighet och 11 har velat skjuta på avgörandet. Jag anser att dessamänniskor, som kan ärendet inifrån, vet vad de talar om. Men det mest anmärkningsvärda är ändå att den myndighetsom utskottsmajoriteten förordar för denna uppgift - - i sittremissyttrande själv har anfört att det vore bättre med en friståendemyndighet. anser sig således inte självt vara det lämpligastealternativet, och jag tycker att det är ganska anmärkningsvärt attutskottsmajoriteten trots detta vidhåller att skall skötadessa uppgifter. Jag menar att försvaret för det ställningstagandet iutskottsbetänkandet är ganska lamt. Det anförs att en stor del av kronofogdemyndigheternasarbetsuppgifter är indrivning av allmänna medel, och eftersom riksskatteverketär ett fiskaliskt verk skulle det passa bra för ändamålet.Kronofogdemyndigheterna sysslar emellertid inte huvudsakligen med sådanaärenden som handlägger och det redovisar utskottet ärligt nogockså utan att ta konsekvenserna därav. T, o, m. siffrorna finns angivna; manhar räknat ut att 280 000 ärenden hos kronofogdemyndigheterna haranknytning till den verksamhet som bedriver, medan det finns620 000 andra ärenden, som inte har anknytning till . Vidare är ett ADB-system för exekutionsväsendet underutarbetande, och det är gmndat på ett annat bassystem än det somriksskatteverket använder; det rör sig alltså om två skilda system och dettalar mot en samordning. Dessutom är det viktigt att påpeka attkronofogdemyndigheterna redan nu får uppbära ganska mycket frånaUmänheten, som förmenar att kronofogdemyndigheterna inte är helt objektiva isin verksamhet - och det var kanske det antog att jag skulle beröra -genom att de favoriserar indrivningen av allmänna medel till men för de enskUdafordringsägarna. Den kritiken är helt oberättigad, såvitt jag förstår, men detär ändå olyckligt att man nu ger dessa kritiker vatten på sin kvarn genom attinordna kronofogdemyndigheterna under ett fiskalt verk. Allmänheten kan ansesig ha större fog för att göra gällande att kronofogdemyndigheterna om desorterar under ettfiskalt verk - går de fiskala ärendena i första hand, så att människor, som harenskilda fordringar, blir Udande. Det är högst olyckligt, herr statsråd, , som jag sade, ger dem vatten på sin kvarn i kritiken. Sedan finns en annan intressant aspekt i samband meddetta. Jag ser att i sitter i sin bänk. såvitt jag vet styrelse, och har isitt remissyttrande avrått från att verket skulle bli myndighet för exekutionsverket.Men ändå har i i utskottet verkat i den riktningen. Detskulle vara rätt intressant att få erfara vad det kan bero på. Sedan en sak till, herr talman! Det talas mycket om företagsdemokratioch arbetsdemokrati, Alla partier är eniga om att vi skall ha företagsdemokratioch de är också måna om att framhålla att de är vänner av en sådan. Här har mannu hela den svenska exekutionspersonalen, kronofogdar och andra, som från rentobjektiva synpunkter till främjande av de arbetsuppgifter de fått sig ålagdastår som förespråkare för införande av en fristående central myndighet. Mendessa önskemål struntar man då i. Skulle man inte kunna ta litet hänsyn tilldem? Jag tror att har rätt när han misstänkte att vår mäktigefinansminister haft ett finger med i spelet om detta. Statsrådet nog åt uppfattningen att man skulle kunna ha en fristående myndighetkvar, men av ekonomiska skäl har han tagit den sämre lösningen. Jag tror inteatt det blir billigare - i varje fall är skillnaden nog inte så stor. En annan synpunkt som anges här - den framhölls avexekutionsväsendets organisationsnämnd i dess remissyttrande är att det ärpopulärt med utlokalisering av myndigheter från , Det skulle manmycket väl kunna göra med en fristående myndighet för exekutionsverksamhet;det går ju inte om man inordnar den i . Vid denna sena tidpunkt skall jag inte säganågot ytterligare än att det skulle vara ett ytterst oklokt beslut att i dennafråga följa utskottets hemställan. Jag yrkar därför bifall till reservationen 1av m. fl. HerrGREBÄCK(c); Jag vill inte alls förneka att man kan kommafram till de slutsatser som motionären och reservanten gjort i det här fallet. Ganska stor oklarhet och ovisshet har präglatremissinstanserna när de bedömt denna fråga. Jag förstår att departementschefenvägt mellan de båda alternativen frågan om ett fristående centralorgan inomexekutionsväsendet eller ett inlemmande i . Utskottet har ocksåvägt de båda alternativen mot varandra och kommit fram till samma slutsats somstatsrådet och utredningen i detta fall. Det är väl inte alldeles riktigt när säger sällan fått uppleva att en nämnd förts till avrättning under sådana hedersbetygelser.Det är inte fråga om någon avrättning utan om ett inlemmande av centralorganeti . Det är inte meningen att ta livet av nämnden, utan denkommer att existera som ett organ inom riksskatte- Jag återkommer senare till hur utskottet bedömer frågan om centralorganetsställning inom ram. Det är riktigt när det påstås att inte ärså särskilt entusiastiskt i sitt remissvar när det gälleratt ta hand omcentralorganet. Verket anser att ett fristående organ även i fortsättningenskulle fungera bra. Men verket konstaterar ju också att om centralmyndighetsuppgifternaanses böra inordnas i befintlig centralmyndighet är bästlämpat. fortsätter: "RSV delar i denna fråga heltutredningens uppfattning och tillstyrker således i så fall attcentralmyndighetsuppgifterna förs över till RSV . Därvidbör arbetsuppgifterna fördelas på de funktioner som finns hos RSV, dvs.frågor som rör personaladministration, ekonomi, intendentur och utbildningförläggs till administrativa enheten; frågor som rör ADB, organisation ochtillsyn förtäggs till drifttekniska avdelningen, under det att frågor som rörlagstiftning, tillämpning av författningar inom den exekutiva verksamheten,utrikes handräckning etc. förläggs till en särskild enhet." Utskottet har i sin bedömning tillmätt möjligheterna tillbesparingar ett mycket stort värde. Det bör finnas möjligheter att på detadministrativa området spara pengar i administrationen. Men utskottetunderstryker också vad här säger när det gäller tillämpning avförfattningar inom den exekutiva verksamheten och utrikes handräckning etc. attdet kan förläggas till en särskild enhet. Statskontorets slutsatser är ju att även om vissainvändningar kan anföras mot att inordna centralfunktionerna förexekutionsväsendet i finner statskontoret de argument somtalar för en sådan lösning överväga och biträder därför utredningens förslagtill centralorgan. Statskontoret tillägger; "De nackdelar som berörtstorde kunna mötas genom att organisatoriskt inordna indrivningsfunktionernadirekt under verksledningen hos RSV i den mån arbetsuppgifter inte bör ankommapä andra enheter inom verket, t. ex. utbildning och ADB-ut-veckling." För att ta ytterligare ett remissorgan kan nämnas attlänsstyrelsen i säger följande: "Att tillskapa en ytterligarefristående central, vertikalt integrerad myndighet är enUgt fögarationellt och medför risk för att verksamheten, som i så fall skulle beröraolika centrala verk, blir alltför tungrodd och byråkratisk." Utskottet har i sin bedömning tagit intryck av vadremissinstanserna sagt på den här punkten och stannat inför att centralorganetbör inlemmas i . Jag vill särskilt understryka följande somutskottet säger på s. 2 i utskottsbetänkandet: "Det förhållandet attkronofogdemyndigheternas arbete har en speciell och för allmänna och enskildafordringar gemensam rättslig reglering bör dock beaktas. Vidare bör noteras atten omläggning av förfarandet med centrala första krav på oguldna skatter kan ytterligareförskjuta uppgifternas tyngd mot den judiciella sektorn. Detsamma blirförhållandet om till exekutionsväsendet överförs uppgifter i frågaom betalningsförelägganden, konkurser m. m. Den nämnda möjliga utvecklingen,ytterligare tänkbara reformer och länsberedningens arbete kan leda tillställnings- tagandensom inte får bindas av den med hänsyn tiU nu rådande förhållanden valdaorganisationsformen. Detta talar i sin tur för att centralmyndighetsuppgifternaäven inom RSV bör anförtros en särskild avdelning e. d. bör som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet ovan anfört." Det är väl ett tillgodoseende åtminstone i någon mån av deönskemål som har kommit till uttryck i motionen och även i reservationen. Detbör vara möjligt att inom ram ge exekutionsväsendet en friställning, inte annat än vad jag kan förstå. Jag ber att få yrka bifall tiU utskottets hemställan. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle; Jag vill bara säga till när hanhär redovisar att har sagt att det skulle kunna komma i fråga,att verket med detta uttalande ansåg sig vara bättre skickat än ,som var det tredje alternativet. Detta håller jag med om. Vi skall hålladomstolsverket utanför allt vad fiskaUskt nit heter. Men riksskatteverketanser ändå, , och det kan inte bestridas, att ett fristående organskulle vara det allra bästa. Det säger den myndighet som avses skola ta handom detta. Sedan läste upp delar av ett endaremissyttrande det från i län. Jag skulle kunna läsa urmassor av remissyttranden som förespråkar en fristående, central myndighet. Bl.a. justitiekanslern trycker mycket hårt på att det vore olyckligt ommedborgarnas tilltro till exekutionsväsendets objektivitet skulle svikta. Det ären väldigt viktig synpunkt. kommer att få ta hand om mer och merpå den s. k. judiciella sidan och mindre på den allmänna. Det är ju tänkt attkronofogdemyndigheten skall överta betalningsförelägganden som tingsrätten nuhar och kanske också överexekutorgöromålen och en hel del som gäller konkurser.Det blir alltså mer på den sidan som inte skall ha med attgöra. Vi kommer att avlägsna oss mer och mer från den verksamhet somriksskatteverket bedriver. Beträffande det sista som läste upp frånutskottsbetänkandet visar det bara hur vacklande utskottet egentligen harvarit. har man till slut vacklat åt fel håll, och det är en olycka. () kort genmäle: Om vi har vacklat åt fel håll, det kommer välframtiden att få utvisa. konstaterar ju helt kort och gott attom man får det här uppdraget så nog skall man klara det. Det är det besked viläst ut av remissvaret. Jag har bara tagit upp dessa remissyttranden för att såatt säga stödja utskottets ställningstagande på denna punkt. Vi harnaturligtvis vägt dem emot vad de övriga remissorganen har sagt och kommit framtill den slutsatsen att det finns uppenbara fördelar att uppnå med ettinlemmande av exekutionsväsendet i . Det bör kunna medförabesparingar och man bör naturligtvis betänka sig mer än en gäng innan maninrättar ett nytt ämbetsverk. () kort genmäle; Det är ju självklart att vi reservanter troratt skulle kunna klara den här uppgiften. är vi ju dock idet läget att vi kan välja. säger självt att den föreslagnalösningen är olämplig. Man säger vidare i sitt yttrande att derationaliseringsåtgärder som utredningen ansett följa med att verksamheteninordnas i annat befintligt verk torde vara obestridliga men knappast särskiltbetydande. Detta säger således det verk som man vill skall ta hand om detta. Som jag tidigare anförde säger dessutom statskontoret,vårt rationaliseringsverk, att den omständighet som utredningen betonat ochsom departementschefen tagit intryck av, nämligen att det är ett litet verk,den betyder ingenting i detta sammanhang. Statskontorets tillstyrkan av dennalösning är ju i det svagaste laget. Jag anmärkte på att de här tydligasvagheterna i den av departementschefen föreslagna lösningen inte är ordentligtredovisade i propositionen. Det tycker jag är dåligt. () kort genmäle: säger att man skulle skapa ettnytt ämbetsverk. Det behöver man inte. Man har ju redan exekutionsväsendetsorganisationsnämnd som är central myndighet. Den kan man bygga vidare på.Den myndigheten har, enligt departementschefen, fullgjort uppdragen på ettutmärkt sätt. Jag tycker att man skaU låta nämnden fortsätta att fullgöra dessauppdrag på ett utmärkt sätt. HerrANDERSSON i (c): Det torde i alla fall vara obestridligt , orxi man bygger ut exekutionsväsendets organisationsnämnd till ettämbetsverk, får ett ämbetsverk mer än om man fogar nämnden till riksskatteverketsom en avdelning i detta. Jag begärde ordet närmast därför att dels hur jag som ledamot i styrelse först kundeförorda ett fristående ämbetsverk, dels hur jag på utskottsplanet ändå kundebiträda majoriteten, ,som förordar att exekutionsväsendet skall ingå iriksskatteverket. 1 det yttrande som vi avgav från riksskatteverketsstyrelse ville vi väl inte visa oss särskilt angelägna om att blicentralmyndighet för exekutionsväsendet. Vi var emellertid ganska väl medvetnaom att detta var en mycket näraliggande lösning, och vi säger ju i vårtyttrande, som har åberopat, att det om nämnden skallläggas till ett befintligt verk är som ligger närmast tillhands. När statsrådet då, efter överväganden på grundval av olikaremissyttranden, i sin proposition föreslår denna lösning anser jag mig inteha någon anledning att förfäkta den mening som styrelse hadeframfört i första hand. Vi var allesammans väl medvetna om att det var enavvägningsfråga, där man kunde göra både det ena och det andra. Det finnsonekligen trots allt vissa besparingsmöjligheter vid ett uppgående iriksskatteverket, även om de naturligtvis inte är av så särskilt imponerandeomfång. Jag villvidare framhålla att det i,och för sig inte är sä märkligt om dessauppgifter läggs på . Detta verk har ju en mängd andraarbetsuppgifter som i och för sig ligger väsentligt längre från de fiskalaangelägenheterna än de som det nu är fråga om. Jag kan t. ex. peka på attriksskatteverket är högsta valmyndighet här i landet, och denna uppgift liggeri och för sig väsentligt längre bort från skatteuppbörd o. d. Jag villmed dessa ord få yrka bifall till utskottets hemställan. Jag får tacka i förförklaringen, som jag dock inte fann särskilt tungt vägande. Han säger att mankan göra både det ena och det andra, och väljer första gångendet ena och nästa gång det andra - det är hipp som happ. har vidare trots sitt namn gjort sig käntför att inte vilja centralisera, men det är vad man gör här. Man klumparnämligen ihop myndigheter, trots att man inte behöver göra det. Jag finner attdetta strider mot ideologi. sade att vi redan har en nämnd varför då inte låta den fortsätta med sin verksamhet? Man hade ju tillsatt enutredning om hur centralmyndighetsfrågan skulle ordnas osv., och utredningenhar beträffande tidpunkten för ett ställningstagande i detta avseende uttalat,att det av flera skäl är angeläget att frågan blir löst, enär eljestbl.