prot · FV09107 · 1972-12-31 00:00:00 — Här hggernaturligtvis gamla försörjarbegrepp i botten. Vid samtal med kvinnor iavfolkningsbygder där man har ett svagt differentierat arbetsliv och där manocksä har alltför fä arbetstillfällen säger kvinnorna ibland: "Närarbetstillfällena ändå är sä fä, kan vi inte gä till arbetsförmedlingen ochkonkurrera med männen." Männen kallas ännu av många familjeförsörjare. Att vi har en sådan försörjarsyn är rätt naturligt medhänsyn tUl den lagstiftning som vi haft, och synen är alltjämt kvar även med enganska ny lagstiftning jag tänker här pä ATP med dess änkepension men inteänklingspension. Men genom beslut här i har vi bättrat oss exempelvisi fråga om särbeskattning och genom förarbete angående egenpension. Om det nu alltmer är samhällets syn att varje människa,man som kvinna, skall sörja för sig och bygga upp sin sociala trygghet, dämåste det ocksä frän samhällets synpunkt vara mycket otillfredsställande att viinte har någoriunda säkra uppgifter om hur många som önskar arbete men som intehar det. Samhället måste kunna planera därefter. Jag är väl medveten om de undersökningarsom utförs och jag medger också att de kan utgöraen viss vägledning. Men vi tror oss också veta att de siffror som kommer framär för låga. Det framgår av reservanternas exempel frän . Sammaresultat har erhåUits om någon kommun har gått ut och knackat dörr och frågatkvinnorna om deras önskemål beträffande arbete. Jag har här ensidigt uppehållit mig vid kvinnanssituation, och det är helt avsiktligt, därför att det är sä mänga fler kvinnorän män som finns i den dolda arbetslösheten. Men naturligtvis är det hkaangeläget att vi får reda på de män som är arbetslösa och inte uppsökerarbetsförmedlingen. Vi vill ocksä veta anledningen därtUl. Jag finner detta så angeläget för människorna ochsamhället, att jag yrkar bifaU tiU reservationen. Kartläggning av den dolda arbetslösheten m.m. Idetta anförande instämde (). HerrJOHANSSON i (s): En av förutsättningarna för en aktiv ocheffektiv arbetsmarknadspohtik är ju att man förfogar över mätinstrument, somspeglar både den aktuella situationen och den väntade utvecklingen päarbetsmarknaden. Detta har ocksä fått sitt uttryck i en ständig anpassning avdessa medel till den utveckhng som ägt mm pä arbetsmarknaden. Det är avstörsta vikt att få grepp om arbetslöshetens omfattning och karaktär, vare sigden uppträder öppet eUer dolt, för att kunna sätta in åtgärder. Om detta råderdet inga delade meningar meUan utskottsmajoriteten och reservanterna. Vad somskiljer oss ät är att vi inom utskottsmajoriteten inte anser att man förnärvarande behöver sätta in en särskild utredning för ändamålet. I utskottets betänkande har vi redovisat det statistiskamaterial som finns och de serier av siffror som ingår i detta material. Varjemånad gör de s. k. arbetskraftsundersökningarna, ochpå grundval av det materialet har utvärderingar av den dolda arbetslöshetengjorts av olika utredningar på annat håll, nämligen av expertgruppen förregional utredningsverksamhet, , låginkomstutredningen ocharbetsgruppen för låginkomstfrågor samt av arbetsmarknadsstyrelsensutredningsbyrä. De flesta av dessa utredningar har publicerats förra åretoch en del har kommit . Låginkomstgruppens material kom för bara någonmånad sedan. Vid arbetsförmedlingarna förekommer ocksä en mätning avsysselsättningen genom den månadsstatistik som är kompletterad med enredogörelse över den aktuella situationen. Dessutom upprättas vidarbetsförmedlingarna varje kvartal en prognos över den väntade utveckhngen påden lokala arbetsmarknaden. Med sin organisatoriska uppbyggnad och sitt sättatt verka har arbetsförmedlingarna goda förutsättningar att ge en tillföriitligbUd av situationen. De uppgifter som inhämtas och sammanställs av de lokalaarbetsförmedlingarna går sedan tUl länsarbetsnämnderna, det regionala organetför arbetsmarknaden. Där sammanställs och bearbetas dessa prognoser. Därefteröverlämnas de tUl , som i sin egenskap 11 protokoU 1972. Kartläggning av den dolda arbetslösheten m.m. avämbetsverk har att ta initiativ och föreslå de åtgärder som kan anseserforderliga. Utöver vad jag här har anfört vUl jag erinra om attresultatet av folkbokföring är att vänta , ochdå tiUföres ytterligare material som belyser det frågekomplex vi nu behandlar. Jag medger att det kan föreligga mätsvårigheter i detnuvarande materialet. Utskottsmajoriteten fömtsätter därför att nyaundersökningar kommer att göras med en förbättrad metodik. I reservationen anförs att mtresset bland exempelvishemarbetande kvinnor är större än vad man föreställer sig. Som bevis för dettanoterar man den stora tillströmning av sökande som kom till uttryck när enstörre konfektionsindustri skulle förlägga sin verksamhet till Västerbottenslän. Utskottets värderade ordförande gav en ingående skUdring av detta. Ja, denföreteelsen är inte ny pä arbetsmarknaden. När ett nytt arbetstillfälleaktualiseras sker alltid en tiUströmning av arbetssökande. Det ligger i denaktiva arbetsmarknadspolitiken att den dolda arbetskraften aktiveras ochkommer fram dä. Det är något av det dilemma som belyses här. Genom samhälletsaktiva insatser och i samverkan med den fackliga rörelsen skapades detarbetsmöjligheter i denna bygd. Det förde helt naturligt med sig att mångaanmälde sig till arbetsförmedlingen som arbetssökande. Arbetslöshetssiffrornaökar inte därför att sysselsättningen minskar utan därför att förhoppningamatänds inför möjligheten att kunna fä ett arbete. Vid utskottets besök i blev vi informerade ombehovet av arbetstillfällen för bl. a. kvinnhg arbetskraft. Man hade dä redankonstaterat att det behovet förelåg, och det hade man gjort med demätinstrument som då fanns. Men det räcker inte bara att konstatera att det föreliggerett behov, utan förutsättningar mäste skapas för kvinnorna att kunnaförvärvsarbeta. Det ställs dä krav på samhället om medverkan till att ordnabl. a. tillsyn av barnen och övrig service. Till i viU jag säga att det är riktigt attdet har funnits den föreställningen att mannen ensam skulle varafamiljeförsörjare, och detta har varit en belastning för kvinnorna så att deinte i samma utsträckning som männen sökt sig ut. Men jag vUl erinra om attgenom den aktiva arbetsmarknadspolitik som bedrivs har större möjligheteröppnats, framför allt , för kvinnorna att träda ut påarbetsmarknaden. För att ta ett exempel vUl jag nämna att har antalet kvinnor pä arbetsmarknaden ökat med 170 000-180 000. Om vijämför , då vi hade högkonjunktur, med motsvarande kvartal1971, dä vi hade lågkonjunktur, så ökade den kvinnliga arbetskraften med 35000. Det uttrycker en viljeinriktning och en ambition när det gällerarbetsmarknadspolitiken, men jag medger gärna att mycket återstår att göra.Genom den aktivitet som visats och den målsättning som satts upp frånarbetsmarknadsmyndigheternas sida tror jag att vi har goda möjligheter attklara detta, och det bör framför allt ankomma pä kvinnorna att aktivera sig ochsläppa något av de fördomar som kan ha begränsat deras möjligheter att träda uti arbetshvet. Med hänvisning tiU vad jag här anfört och till utskottetsbetänkande i övrigt ber jag, herr talman, få yrka bifall till utskottetshemställan. i (fp) kort genmäle; Jag noterar att i Simrishamnsäger att det finns mycket att göra pä det här området. Det är också vårbedömning, och därför har vi ansett att en utredning är befogad och skullefylla ett behov. Vidare säger att den företeelse iVästerbotten, som jag tog upp som exempel i början av mitt anförande, inte ärny. Nej, det har jag inte sagt heller, men den är ett klart bevis för att detfinns en stor dold arbetslöshet som inte mäts med de nuvarande mätmetoderna.Det var därför jag nämnde det som ett exempel. Jag citerade civilekonom , och jag vill fortsättaatt göra det. Han har sagt att det viktigaste är inte det exaktaarbetslöshetstalet. Vad som behövs är en mer ingående beskrivning av depersonliga förhåUanden som döljer sig bakom arbetslöshetssiffrorna. Detta ärsjälvfaUet riktigt, men jag bedömer det sä att genom den utredning som viföreslagit får man fram en fylligare och riktigare bild av arbetslöshetsläget,och dä har man ocksä större möjligheter att fylla det av så riktigtpåpekade behovet. Kartläggning av den dolda arbetslösheten m.m. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle; Vi har aldrig förnekat detta, och jag strökunder i mitt första anförande att det inte råder några delade meningar ombehovet att fä en förbättrad metod för att mäta arbetslösheten. Men vi förmenaratt de instrumenten redan finns. har möjligheter attkunna arbeta med de förbättrade metoder som vi hoppas skall kunna komma. Det äringen tvekan om att vi behöver en klarare bild av förhållandena, men atttUlsätta en utredning i detta syfte finner utskottsmajoriteten inte motiverat.Det finns möjligheter att klara detta med de befintliga instrumenten. Hert (): TiU det föreliggande betänkandet fräninrikesutskottet har och jag tillsammans med centerpartietsrepresentanter i utskottet fogat ett särskilt yttrande. Jag vill som enbakgrund till detta framhålla följande - och jag ser därvid detta ärende urdelvis andra synpunkter än de som förekommit under debatten. Den av regeringen förda s. k. aktiva näringspolitikenlanserades tillsammans med slagord om arbete, trygghet och utveckling. De resultat och erfarenheter som vunnits av den näringspolitiken har sannerligen inte varit uppmuntrande vare sig för de ungdomar som under senare är sökt sig ut pä arbetsmarknaden, för dem som fristäUts eller för alla dem som känner att tryggheten och utvecklingen i anställningen är i verklig fara. Erfarenheten visar att de näringsorganisationer och depolitiska partier - däribland moderata samlingspartiet - som varnade dels förnya konkurrens- och utvecklingshämmande pålagor på det svenska närings- Kartläggning av den dolda arbetslös heten m.m. hvet, delsför nya experiment utan nägon konkret målsättning har fått rätt. Alltför ofta återkommande besked om friställningar,nedläggelse av företag, konkurser, misslyckanden inom den statligaföretagssektorn och höga alltjämt stigande arbetslöshetssiffror har blivitresultatet av den näringspohtiken. Och det är inte nog med det, utan det allraallvarligaste är kanske att den dessutom har skapat olust, likgiltighet ochstagnation inom stora delar av det svenska näringslivet, inte minst inom demindre och medelstora företagen. Mot den här bakgrunden kan det vara naturligt att ettflertal riksdagsmän i motioner, som utskottets ordförande betonat och försvarat,kräver en kartläggning av arbetslösheten, inte minst den dolda. Enligt minuppfattning finns det emellertid utredningar som visar hur såväl den öppna, denpartiella och den dolda arbetslösheten är sammansatt. Vi har, som i betonat, demånatliga arbetskraftsundersökningarna, som tar fram såväl antalet sysselsattasom antalet arbetslösa. Av dessa undersökningar framgår ocksä att antaletpersoner i arbetsför ålder, som står utanför arbetskraften, uppgår tiU 1,9miljoner. Vidare har både , som jag själv haft tiUfälle attdelta i, en arbetsgmpp för låginkomstfrågor samt en av mrikesdepartementettillsatt expertgrupp intresserat sig för kartläggning av de här problemen.Detta redovisas ocksä i utskottsmajoritetens skrivning på s. 8 och 9, tillvilken vi anslutit oss. Där kan man bl. a. läsa att undersysselsättningen ilandet var omkring 230 000 ärssysselsatta pä heltid. Medhänvisning till det material som alltså redan finns och som kan väntas bhfortlöpande utbyggt anser vi frän moderata samhngspartiets sida i likhet medcenterpartiets representanter i varje fall i utskottet attarbetsmarknadsstyrelsen och genom effektivaundersökningar eller studium av detta material kan skaffa sig en klar bild avhela arbetslöshetens problem även den dolda. Vad som behövs för att förbättra detbekymmersamma läget pä arbetsmarknaden är enligt vår uppfattning en helt nyinriktning pä näringspolitiken, snabba konkreta förslag och åtgärder som återgör det intressant, stimulerande och lönsamt att driva och utveckla företag.Endast lönsamma företag kan skapa trygghet ät sina anställda, ökasysselsättningen och skapa nya arbetstillfällen för alla dem som står utanförarbetskraften . Det är det allra viktigaste. Moderata samlingspartiet har för övrigt ocksä i en av herrBohman avgiven partimotion föreslagit både omedelbara åtgärder, såsomslopande av höjningen av arbetsgivaravgiften och sänkning av ATP-utta-get, samtåtgärder , t. ex. tillsättande av en parlamentarisk besparingsutredning,begränsning av den offentliga sektorns tillväxt och förbättring av de mindreoch medelstora företagens situation, för att minska vårt nuvarande störstaproblem - arbetslösheten. Jag beratt fä yrka bifall till utskottets hemställan. i (s): Det skall bli ett kort inlägg. Jag skallinte, , föregripa den diskussion som vi har planerat i samband med denallmänpolitiska debatten, då dessa frågor kommer upp. Debatten gäller juutskottsbetänkandet om den dolda arbetslösheten. Låt mig bara säga, herrNordgren, att det är riktigt att lönsamma företag ger en trygghet för deanstäUda. Det är de anstäUda fuUt på det klara med och det vill de medverkatill. Men vi skall vara klara över att det är många faktorer som konstituerardetta. Den förda pohtiken när det gäUer tryggheten för deanställda skall vi inte förringa. Jag viU försäkra att deanställda hälsar med stor tillfredsställelse den arbetsmarknadspohtik som harblivit signerad av regeringen och av den fackliga rörelsen. I den upplever deden trygghet som de inte har funnit. När sysselsättningen viker ochman blir friställd, bhr det ofta samhället som får träda in. Vi har ju pä en rad områden aviserade överläggningar ochdiskussioner omkring dessa frågor, och jag föreställer mig att vi fär anledningatt närmare gä in på dem i det sammanhanget. Jag har endast velat anföra de härsynpunkterna vid detta tUlfäUe. Kartläggning av den dolda arbetslösheten m.m. Hert (): Sä långt är jag med iSimrishamn att jag är övertygad om att de anställda vill medverka tiU att göraföretagen lönsamma. Jag hoppas bara att de pohtiker, som har möjligheter attpåverka lönsamheten, vid de diskussioner vi sä småningom kommer att få också ärberedda att medverka till att öka lönsamheten i företagen eller med andra ordmedverka till ett företagsvänligare klimat. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i ArvUca och Ekinge, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. § 5Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statliga sektorn m. m. Föredrogs inrikesutskottetsbetänkande nr 23 i anledning av motioner om deltidsarbete samt om flexibelarbetstid inom den statliga sektorn m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1972:281 av herrHelén m. fl. (fp) vari föreslagits 1. att hos Kungl. Maj:t hemställde om utredningav frågor i samband med deltidsarbete, bl. a) kartläggning avmöjligheterna att införa deltid pä fler arbetsområden och på olUca nivåer inomarbetslivet, b) förutsättningar,organisation och kostnader vid eventuellt införande av rätt tUl deltid enligtde linjer som angivits i motionen, c) åtgärder föratt jämställa deltidsarbete med heltidsarbete beträffande sociala förmåner m.m., 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställde om förslag till reform av det statliga lönesystemetsom möjliggjorde ordinarie deltidsanställning, 3. att riksdagenhos Kungl. Maj :t hemställde om försök med flexibel arbetstid inomstatsförvaltningen på det sätt som angivits i motionen, 1972:597 av m. fl. (m) vari hemställts om 1. utredning ochförslag syftande till lagfäst rätt till full tjänstledighet för föräldrar isamband med tUlsyn av småbarn till dess barnet fyUt samt tUl deltidstjänstför endera eUer bägge föräldrarna till dess barnet fyllt tre är utan attföräldrarnas anställningstrygghet rubbades samt 2. att Kungl.Maj:t skulle låta genomföra försök med flexibel arbetstid inom delar av denstatliga sektorn, 1972:1397 av i (c)och fröken () såvitt gällde yrkandet 2 att rUcsdagen hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om en utredning av frågor förknippade med deltidsarbete ienlighet med vad i motionen anförts - i syfte att öka tillgången pädeltidsarbete och lösa ekonomiska och sociala frågor i samband därmed. A. beträffande utredning om deltidsarbete och villkorenför sådant arbete att skulle avslä motionerna 1972:281, yrkandena 1 a och 1 c, samt 1972:1397, yrkandet 2, B. beträffande ordinarie deltidsanställning i statligverksamhet att skulle avslå motionen 1972:281, yrkandet 2, C. beträffande tjänstledighet för vård av småbarn attriksdagen skulle avslä motionen 1972:597, yrkandet I, i motsvarande del, D. beträffande rätt tUl deltidsarbete att riksdagenskulle avslä motionerna 1972:281, yrkandet 1 b, och 1972:597, yrkandet 1, i motsvarande del, E. beträffande försöksverksamhet med flexibel arbetstidinom den statliga sektorn att motionerna 1972:281, yrkandet 3, och 1972:597, yrkandet 2, inte föranledde nägon åtgärd. 1. beträffande utredning om deltidsarbete och villkorenför sådant arbete av herrar i ArvUca (fp), i (c). Stridsman (c), (). () och Ekinge (fp), som ansett att utskottet under A bort hemställa, att med bifall till motionerna 1972:281,yrkandena 1 a och 1 c, samt 1972:1397, yrkandet 2, som sin mening gav Kungl.Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande ordinariedeltidsanställning i statlig verksamhet av herrar i (fp). (), () och Ekinge (fp), som ansett att utskottet under B bort hemställa, att i anledning av motionerna 1972:281, yrkandet2, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande rätt tilldeltidsarbete av herrar i (fp). (), () och Ekinge (fp), som ansett att utskottet under D bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:281, yrkandet1 b, samt i anledning av motionen 1972:597, yrkandet 1 i motsvarande del, somsin mening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört, 4. beträffande försöksverksamhetmed flexibel arbetstid inom den statliga sektorn av herrar i ArvUca (fp), (), () och Ekinge (fp), som ansett att utskottet under E bort hemställa, att i anledning av motionerna 1972:281, yrkandet3, och 1972:597, yrkandet 2, som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vadreservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande tjänstledighet för vård av småbarn av herrarNordgren (m) och (). Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. HertEKINGE (fp): I partimotion beträffande bättreanpassning av arbetstiden efter olika människors behov och en bättre anpassningav arbetstiden till de skiftande fömtsättningar som kan uppstå av en människas liv, är det i första hand två framkomstvägar som vihar velat rikta uppmärksamheten på: för det första en bättre anpassning avarbetstiden genom ökade möjligheter till deltidsarbete och för det andra enanpassning av arbetstiden genom införande av flexibel arbetstid. Jag skaU, herr talman, i fortsättningen bara ägnauppmärksamhet åt den första frågestäUningen: en bättre anpassning avarbetstiden genom ökade möjligheter tiU deltidsarbete. Den andra framkomstvägen en bättre anpassning genom ökade möjligheter till flexibel arbetstid -kommerherr senare att ta upp här i debatten. De reformkrav som man fört fram från sävälfackhgt som politiskt håll har gällt en generell förkortning av arbetstiden pervecka. Vi har varit överens om att genomföra 40-timmars- Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. Nuhar vi nätt dit. Dä kan man fråga sig hur vi skall ta nästa steg. Ättarbetstidsmättet för alla tider skall vara läst vid är detväl ingen av oss som tror eller ens önskar. Säkerligen kommer fyradagarsveckanatt aktualiseras också hos oss, såsom skett på flera håll, exempelvis i USA.Men frågan om fyradagarsveckan mäste dä ställas mot frågan om arbetsdagenslängd och de små möjligheter till individueUa avvikelser som finns i ett säbundet system. Det är aUtså mot den här bakgrunden som vi haraktualiserat frågan om ökade möjligheter tiU deltidsarbete och deltidstjänster.I en samhällsgemenskap där människorna skall få möjligheter att förverkligasig själva och känna tUlfredsstäUelse med de insatser som de kan göra, därmakars gemensamma försörjningsbörda och ansvaret för familjen skall kunna fördelaspä ett något annat sätt än vad som är gängse och traditionellt, där kommerkravet på deltidsarbetet fram klart och tydhgt. Och där ensamstående människormed begränsade möjligheter att ha ett heltidsarbete ändå känner ett starktbehov av att få göra en insats i arbetslivet efter måttet av hälsa och krafter,värdnadsplikter m. m., där kommer ocksä behovet av deltidstjänster in i bUden.För morgondagens samhälle, där jämställdheten mellan könen blivit något mer änett slagord, där arbetskraftsefterfrägan inte kan utan en väsentligutbyggnad av antalet deltidstjänster, där kommer det inte att finnas utrymmeför den tröghet i synsättet som präglar utskottsmajoriteten i de här frågorna.Därför, menar vi, är det angeläget för oss att driva pä debatten för att därmedjämna marken för dessa nödvändiga förändringar inte minst i själva synsättet. Några exempel på det här kan man hitta . 1senaste numret av tidningen finns en artikel med rubriken: Där redovisas ett antalfall där arbetsgivare sökt arbetskraft men inte kunnat fä tag i sådan trots attdet rådde arbetslöshet på orten. Orten var i . 1 artikeln står det: "Findus anmälde ocksä sitt intresse tillarbetsförmedlingen i , där man visste att det fanns över 40 anmäldaarbetslösa, därav hälften kvinnor. visade det sig att de flesta ville hadagtjänst eller halvtid, en del var äldre och därför inte lämpade. Slutet blevatt endast tre personer kunde börja på företaget." Här skulle läget naturligtvis ha blivit ett annat om mankunnat tillmötesgå önskemålen om deltidstjänster. gick inte det. Artikelnförbigår helt problematiken kring deltidstjänsterna och konstaterar bara inästa stycke; "löstes problemen som sagt i alla fallgenom att man vände sig till bl. Jag vUl också anföra ett annat exempel, kanske någotangenämare. Det kan man läsa om i nummer 22 av LO-organetFackföreningsrörelsen. Där berättas om ökad trivsel och ökad produktion pä ettföretag också det i i som de anställda sömmerskorna självaövertog . Där finns en mbrik som lyder: "Satsar pådeltid." I artUceln står det; "Ett annat område som Åstorpssömmerskorna harbestämda uppfattningar om är deltidsarbetet. Det är man varma förespråkareför. fabrikenär det mycket vanligt att två sömmerskor delar ett skift. Dettjänar både sömmerska och företag pä--- En sömmerska med kortarbetstid arbetar mycket effektivare än en med lång arbetstid. Dessutom hinnerhon med att sköta hem och familj." Detta var ett par bilder ur livet som visar hur man kanlösa frågorna för den enskilde arbetstagaren. Mot denna bakgrund är det som jag, herr talman, litetnärmare vill redogöra för våra yrkanden. Jag viU först citera ur vår motion: "Uppgiften att skaffa fram fler deltidsarbeten, medolika arbetstid, måste självfallet lösas inom arbetslivet av parternadär." Det är naturligtvis i mänga fall möjligt. Jag skulle dockvilja tillägga att det tydligen är lättare om man följer vårt i annatsammanhang framförda förslag, nämligen att stimulera tillkomsten avlöntagarägda företag; det var ju det, som det var fråga om i . Å andra sidan är det självfaUet inte möjhgt för parternasjälva att i alla sammanhang lösa problemen i fråga om deltidstjänster ochdeltidsarbete.