prot · FV0963 · 1972-12-31 00:00:00 — Vi vet att under desenaste åren har uppmärksammats flera transaktioner med personuppgifter tillreklamfirmor och affärsdrivande företag. Ätt tillsammans med flerautländska kreditupplysningsbyråer har köpt upp register över samtliga svenskarvia länsstyrelsernas register visar också vilken nonchalans regeringen harvisat denna fråga. Först skall offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommitténs betänkande komma. Det visar också vilka som har initiativet när det gäller hur man skall handskas med datateknikensutveckling. Utvecklingen får först fortgå och skapa problem. Först därefterkommer lagstiftarna, men dä sitter de redan fastlåsta. Man är sannerligen sentute. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. Ett annat personregister som kan visa efter vilkaprinciper de statliga databankerna är organiserade utgör arbetsmarknadsverketsinformations-syslem. Där har uppgifter om personer sompå ett eller annat sätt kommit i kontakt med verket: det är bidrags- ochlönerutiner, som bakas ihop med övriga personliga data. Här ser man i huvudsakhur information om arbete och tjänster sammanställts. Man frågar sig varinformationen finns om företagens bullernivå, olycksfallsfrekvens,ägandeförhållanden osv. Sådana uppgifter skulle ju ge den som söker ett arbeteinformation om företagens struktur i stället för att som är fallet uppgifterom dem som söker sig ut pä arbetsmarknaden eller som vill ha annal arbete. Den enorma information som finns hos myndigheterna gerstora möjligheter att styra människorna. Medborgarnas inflytande och insyn är idel närmaste lika med noll. När man, som , planerar ett personregister ochregeringen begär pengar för att elt sådant personregister skall kunna tas ibruk, anser vi inom kommunisterna att vi inte kan gå med på detanslaget. CPR skall ju enligt planerna samla in i stort sett all informationsom finns inom den statliga byråkratin, och dessutom skall privata intressenterfå möjlighet att ansluta sig. Vi ser i denna utveckling en fara för alt den personligaintegriteten kommer att hotas, alldenstund lagstiftningen inte är klar. Men detviktigaste för vårt ställningstagande är det faktum att sammanställning avuppgifter från så många håll betyder att myndigheterna får ett fast grepp övermedborgarna. Det finns ingen garanti för att myndigheterna inte skall missbrukaden information som finns i CPR. Det redan nu största personregistret är rättsväsendetsinformationssystem, och däri ingår ju register, som håller på att läggasom pä data. Vi har upplevt hur arbetar, och om sedan ocksårättsväsendets informationssystem med register skall vara med, kan mankanske tänka sig konsekvenserna. Någon sammankoppling av datasystem anser vi inle alls börfå ifrägakomma sä länge medborgarna inte har någon insyn och kan förutsekonsekvenserna. har föreslagit en parlamentarisk nämnd, somskulle vara rådgivande i fråga om sammankoppling av databanker, men avgörandetskall i sista hand ligga hos regeringen. Vi anser att det inte kan vara någonlösning alt inrätta en pariamentarisk nämnd, då regeringen ändå skall ha detslutliga avgörandet. Ett statsråd har ju sagt i den här kammaren alt del som ärbra för förelagen också är bra för folket då kan man tänka sig vad en sådanrådgivning skulle innnebära. Här gäller det tydligen att till varje pris inrätta ettcentralt personregister. Det visar att man inte beaktat den fara som ligger iatt datorerna kan utnyttjas mot medborgarna, och det måste väl betraktas somnonchalans. Det är ett uttryck för effektivitetstänkande som inte tar något somhelst intryck av de negativa konsekvenserna. Personuppgifter insamlas som bekant på både privat ochstatligt häll. De privata bolagen samlar in personuppgifter ianställningsregister, som sedan kan - och det görs också på vissa håll förmedlas mellan företagen. Men det är inte bara med personuppgifter som bolagen handlar;man vill nu också utforma ett nytt betalningssystem. Det skall automatiseras,säger man. Det är storbankerna som är huvudintressenter i det systemet. Närstorbolagen startar det s. k. betyder det att det är vårahärskande finansgrupper som styr den här utvecklingen. Det är en skandal att desvenska storbolagen får hålla på med en utredning som berör centrala delar avdel svenska ekonomiska systemet. Utredningsarbetet inom SIBOL måste genastöverföras till staten, så att det kan underordnas en datapolitik som tjänarfolkets flertal. Vi inom vpk vill som huvudprincip att datatekniken skallfå en ny inriktning enligt principen "medborgare över myndighet ocharbetare över företagsledning". Därför föreslår vi en utredning i dettasyfte, Det pågående utbyggandet av databanker har främstdiskuterats med utgångspunkt i hotet mol den enskilde individens okränkbarhet.Men lika intressant är vad som inte lagras i databankerna. De är alla inriktadepå att tjäna traditionella intressegruppers behov. Men det finns ingen data ombullerfarliga arbetsmiljöer. Det finns mycket intima uppgifter om personer somgenomgått omskolningar; sammanställningar av folk- och bostadsräkningsdata görsibland med tanke på byggande av köpcentrum. Men det görs aldrig någondalauppgift över byalagens och andra opinionsgruppers inställning. Den enskildelönearbetarens ekonomi kartläggs i detalj med hjälp av dalatekniken, menägandestrukturen i det svenska näringslivet är undantagen från datorbaseradeinformationssystem. Det är på detta vi vill ändra. Vi vänder oss också mot att statsbyråkratin skall byggasupp efter samma system som privata förelag, som i sin tur i datateknikenstidevarv har sina organisationsmodeller hämtade frän världsomspännande monopolkapitalistiskaföretag som , som har av den svenska marknaden. Skall denstatliga byråkratin i sin verksamhet förstärka sin skyddsridå mot medborgarnaoch arbeta efter samma modell som finns inom varje privat företag? Ser man CPR från denna utgångspunkt kan man inte bidragatill att det här projektet genomförs. Motionen 1321 yrkar också avslag påbeviljande av anslag. Vi kommer att rösta i enlighet med det yrkandet. Vi går även emot en sammankoppling av databanker, och viföreslår att basverksamheten inom elektronikindustrin överförs i statens ägoliksom att man övertar . I enlighet med dessa synpunkter yrkar jag bifall tillreservationen av i vid näringsutskottels betänkande nr 17. Bara en sak till. Det gäller den reservationsom fogats till punkten 2 i skatteutskottets belänkande nr 17. Vi vill baradeklarera att vi är överens med det yrkande som framförts, men vi tyckernaturligtvis inle att det är någon konsekvens att säga att man skall vänta. Vianser oss vara konsekventa då vi säger nej till sammankopplingar av datasystempå detta vis. Det är från dessa utgångspunkter vi här kommer att rösta påreservationen. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, m. m. HerrHAGLUND (s): Innan jag säger något om den del av ärendet som vi haftatt behandla i näringsutskottet vill jag nämna något om den diskussion somförevarit i skatteutskottet. På s, 6 i skatteutskottets betänkande nr 17 finnerjag atl faktiskt får litet medhåll beträffande sina farhågor ombristande kunskaper. Jag känner att jag själv tillhör dem som har bristandekunskaper när det gäller en så svårhanterad materia som hela datatekniken ochdatautvecklingen får anses utgöra. På det parlamentariska planet har vi nogåtskUligt att lära. Jag ber att' fä citera vad skatteutskottet skriver om justde kunskaper som bl. a, efterlyste: "Utskottet har vid sinprövning av den aktuella frågan inte kunnat åberopa någon tidigare erfarenhetav behandling av dataproblem, men utskottet anser sig kunna konstatera attmånga av de farhågor som uttalats bottnar i bristande insikter om hur teknikenskall utnyttjas i det konkreta fallet. Mot denna bakgrund finner utskottet detangeläget att kunskaperna på dataområdet fördjupas hos de företrädare för depolitiska partierna som kommer att föra deras talan i idatafrågor." Det sistnämnda vill jag understryka, och jag hoppas att viunder dagens debatt kan lära varandra litet mer om datautvecklingen. har här redogjort för den vpk-motion som vihar fått att behandla i näringsutskottet, i vilken motion bl. förekommer tre att-satser som talade om. Jag skall försökasammanfatta hur-vi har sett på dem i näringsutskottet och hur vi för övrigt serpå hela dataområdet och den snabba utvecklingen där. Jag vill först säga något om den hittillsvarande allmännautvecklingen på detta område. , kan man påstå, kom det enny generation av datorer och datasystem. Det blev ökade kapacitetskrav i frågaom minne och snabbhet, korta kopplings- och svarstider till och fränterminaltyper. Kraven sträckte sig frän sekunder ned till millisekunder, ochkraven ökade på teleförbindelser och teleförvaltningar. Det sägs också att deprivata näten ofta begagnade sig av leverantörsbunden programvara för sindatakommunikation. Det förekom dålig samordning och utnyttjandet avförbindelser och terminaler var otillräckligt. Jag hoppas att alla är på det klara medinternationaliseringen av denna datautveckling den hör till bilden. De flestateleförvaltningar i och även på andra håll i världen har planer på atlintroducera allmänna datanät, speciellt anpassade för de nyadataöverföringskraven, och därmed möjliggöra samtrafik mellan olika kunder. Detär intressant, tycker jag, att notera att inom EEC pågår också upprättandet avett europeiskt datakommunikationsnät. Det är ett projekt inom EEC;steknologiska samarbete. 15 länder är här med och naturligtvis även . När det gäller utvecklingen för övrigt i världen har detju så mycket talats om här i . 1 detta sammanhang kommerockså in. utveckling beskriver expertisen på det sättet att den ärsärskilt intressant. Utöver vanlig dataöverföring har man något man kallar publikadatabehandlingstjänster. De skall bestå av knappsatstelefon använd somterminal, där svar ges i form av syntetiskt tal, fjärrskrivnings- maskinsterminaleranvända för bokföringstjänst som erbjuds små och stora företag,teknisk-vetenskaplig service av sedvanligt slag osv. Vi vet alla hur utvecklingen i har varit och att mandär tydligen ligger litet före oss. Jag vill påstå atl det kanske har sinförklaring i lBM:s stora dominans. Jag lycker att vi bör komma ihåg hur passstort detta företag är; vi har pratat om det så men kanske inlegjort klart för oss storleken av detta. Det startades och harfristående förelag i 105 länder, och delta stora sysselsätter ca 250 000personer och omsätter 35 miljarder. Utvecklingen i har naturligtvis varit likadan. 1början hade vi över hundratalet dataanläggningar. Staten svarade dä för omkringen fjärdedel. har enbart staten anskaffat närmare 100 datamaskiner, ochantalet datamaskiner i hela landet uppskattas till omkring 600. På grund av att kommunistmotionen som huvudpunkt tagit uppSIBOL-projektet måste jag trötta ledamöter med att förklara litetvad detta SIBOL-projekt är bokstäverna betyder Samarbete för integreratbetalningssystem. 1969 bUd;ides det konsortium där inte -som säger- bara storbankerna är med utan även affärsbankerna, sparbankerna,jordbrukskassan och postbanken ingår. Detta projekt skall omfatta etl antalregister, ett projekt för varje dellagande bankinslitut, i vilka det redovisasuppgifter om kundernas bankkonton. Tanken är att varje kund skall ha ettbankkort, vilket skall kunna användas för att beordra överföring av medel frånrespektive konto, inte bara vid besök vid vilket bankkontor som helst i landetutan även beträffande alla till systemet anslutna butiker. Praktiskt har dettänkts att betalning vid ett varuhus exempelvis skulle tillgå på så vis attexpediten placerar kundens bankkort i en kassaterminal och sedan stämplar indet aktuella beloppet. Meddelande med uppgift om bland annat avsändandeterminal, kundens kontonummer och beloppets storlek går till datamaskinen ikundens bank, som i sin tur undersöker om uttag kan ske på kundens konto. Finnstäckning registreras uttag på kundens konto och motsvarande insättning påvaruhusets konto. Möjligheter till hemterminaltelefonapparat finns ocksämedtagna i utredningsarbetet. Systemet innebär således i storl attbetalningslransaklioner inte sker med användande av kontanter, checkar ochandra konventionella betalningsmedel utan genom automatisk överföring mellanolika bankkonton. När detta publicerades var det en del tidningar somkarakteriserade systemet som ett jättekliv på vägen in i det kontantlösasamhället. Man räknar också med att ett mycket stort antal organskall ansluta sig till systemet. Särskilt bankerna räknar med att genomterminalförbindelse bland annat kunna få tillgång tUl informationer lagrade ide samhälleliga databankerna. Bankerna anger också som anledning till SIBOL-projektetbrist på arbetskraft och ökad arbelsvolym. Flera banker har avancerade planerpå att införa stora on-linesystem, parallellsystem. Systemen bedöms också kunna öka säkerheten för såvälkunder som banker och man beräknar att det skall vara klart tämligen snart. Manhar faktiskt talat om maj månad i är. Hur det ligger till med det vel jag inte. den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, m. m. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. Självklart har vi haft föredragning i utskottet om justdetta SIBOL-projekt. Jag stöder mig på mina minnesanteckningar om den saken ochjag får reservera mig för om jag inte har hunnit uppfatta alla problem som manhaft vid uppläggning. Den föredragande som vi hört har i varje fall varitsärskilt angelägen att understryka att delta icke är elt informationssystemutan etl för bankerna gemensamt datatransmissionssystem. Projektet har också varit uppdelat på olika arbetsgruppermed syfte att få fram normer och standardgrupperingar. Det har varit enarbetsgrupp för offentlig registrering, en för bankkort, en för kontonummer,en för kommunikationsteknik, kundnummer och säkerhetsfrågor. Den sistnämndagruppen har haft som främsta uppgift att framta uppgifter om säkerhet ochsekretess. Det meddelades också vid föredragningen att projektetskulle ta att genomföra. Första etappen skulle bestå av clearingsysteminom banksystemet, andra etappen avsåg en speciell växel som skulle ombesörjautbetalningar, tredje etappen gäller konlrakterade försäkringsbetalningar ochfjärde utbyggnad av ett terminalsystem. Jag skall inte fortsätta längre just med SIBOL-projektet.Jag skall sammanfatta mitt resonemang och det som delvis förts inäringsutskottet. Det gäller här ett område som vi alla är praktiskt tagetklara över är komplicerat, och det pågår en utveckling som vi får acceptera,med både fördelar och nackdelar. Självklart bedrivs ett omfattandeulredningsarbete. Det är naturligtvis från den utgångspunkten som vi har sagtoss i näringsutskottet att man inte som krävs i kommunistmolionen ytterligare skall utreda dessa problem. , offentlighets- och sekrelesslagstiftningskommiltén,har omnämnts. Det finns vidare en dataindustriutredning som har tillsatts heltnyligen. Den utredningen som skall sammanfatta allt som sker - det är enfantastiskt stor uppgift - har fått beteckningen DASK, dvs.dalasamordningskommittén, 1 ordet samordning ligger ju och det säger faktisktdepartementschefen ocksä i direktiven att det har hänt och händer så mycketatt man måste ha en speciell kommitté som skall kunna samordna och sammanfattaalla nyheter och även komma med uppslag och ta initiativ till förslag om såvisar sig nödvändigt. Han antyder faktiskt också att det av detta kan bli någotslags stabskommitté, som kan följa utvecklingen . Jag skall därför innan jag avslutar mitt anförande citeravad finansministern har uttalat i direktiven till . Han ger därföljande bild av vad som pågår och vad som skall ske på delta område: "Verksamheten har fått en sådan omfattning att detframstår som angeläget alt få till stånd en samordning av det utredningsarbetesom pågår, i första hand mom den statliga sektorn men även i viss utsträckningmellan den statliga sektorn, å ena sidan, och den kommunala och enskildasektorn, å den andra. Detta är motiverat redan av det skälet att tillgängligexpertis inom här avsedda områden är knapp. Men framförallt är det nödvändigtför att kunna fånga upp utredningsresultat, initiera kompletterande utredningaroch få ett samlat underlag" och uppmärksammanu vad departementschefen säger "för den politiska styrningen avutvecklingen inom ADB-området. Chefen för industridepartementet kommer senaredenna dag att anmäla frågan om utredning av näringspolitiska åtgärder pådataområdet." Det var detta jag tidigare nämnde. Finansministernfortsätter på följande sätt: "Det behövs enligt min mening ett särskilt organ föratt följa pågående utrednings- och utvecklingsarbete, att initierakompletterande utredningar - särskilt rörande grundläggande eller eljestövergripande frågeställningar samt att tillhandahålla statsmakterna ettrelevant beslutsunderlag. Sistnämnda uppgift kan innefatta överlämnande avegna utredningar eller utredningsresultat från annat håll med förslag tillåtgärder i olika hänseenden, eller påpekanden om behov av utredningar somKungl. Maj:t anses böra initiera, behov av riktlinjer för viss verksamhet etc.I varje fall initialt bör detta organ konstitueras i kommittéform." Jag har kommit till slutet av mitt anförande. Med hänvisninglill all den utredningsverksamhet som pågår yrkar vi naturligtvis avslag påkommunistmotionen. Vi har hänvisat till att en liknande - för övrigtsocialdemokratisk - motion om förelåg vid riksdag ochatt vi i utskottsutlåtandet då siade om den nu tillsatta . Jag yrkarbifall lill utskottets förslag. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle: När man behandlar en svår och känslig sak allra helst om den är komplicerad hänvisar man till tekniska kunskaper ochtror att sådana är allena saliggörande för del beslut man skall fatta. HerrHaglund var ju ganska insatt i de tekniska termerna i detta sammanhang ochvisade prov på elt tekniskt kunnande. Men det bör också hänvisas till någotannal i delta sammanhang, nämligen till samhällskunskapen, som väl inte är detminst viktiga. Här kommer de politiska styrningsmedlen in. Vad lever vi i, ominte i ett klassamhälle, där tekniken utnyttjas i en viss riktning? Det tycksherr ha glömt bort. Vad syftar den statliga databanken och det centralapersonregistret till? Jo, de måste vara komplement till de privatadatabankerna, och dessa är uppbyggda enligt principerna i paragraf 32. tar vidare upp . Ja, det är justorbankerna och storbolagen som är huvudintressenter i detta. att - vilket jag inle kände lill - sparbankerna och jordbrukskassornaär mycket starka och kan göra sig gällande i della sammanhang. Men det är väländå inle så, ulan det är storbankerna som behärskar detta område och villdriva på utvecklingen mot ett kontant-löst betalningssystem, naturligtvis underkontroll av bankerna, I detta system kan de registrera alla betalningsmedel ochsedan anpassa näringslivet därefter. Det är så vi ser det. kom i slutet av sitt anförande fram till attden näringspolitiska utredningen skulle vara politiskt styrd, men han taladeinte om i vilken riktning. Vi vill genom våra förslag i motionen ange vilkeninriktning den skall ha. Huvudfrågan i detta sammanhang är om den skall stå iarbetarnas eller i kapitalets tjänst. den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, m.m. HerrHAGLUND (s) kort genmäle; Jag vUl understryka något som jag förutciterade, nämligen att vi måste "initiera kompletterande utredningar ochfä ett samlat underlag för den poUtiska styrningen av utvecklingen inomADB-området", Sedan vi fått ett sådant samlat underlag kan vi ta ställningtill frågan. Till vUl jag säga att vi inom vårt parti har klartför oss - jag har möjligen en personlig uppfattning om detta att samhället isynnerhet när det gäller dalaområdet bör ha ett starkt inflytande. Tekniken"tvingar" till en del samhället att la hand om delta. Jag skulle vilja ställa några frågor tillvpk-molionärerna. I motionen föreslås bl. "att hos regeringenanhåller om förslag till sådan lag atl de sammankopplingar av dalabanker som ärunder planering t. ex. i CPR förbjuds och all handel med persondatastoppas". Hur skaU ett sådant förbud vara utformat? Vidare begärs i motionen "all hosregeringen hemstäUer att staten övertar basverksamheten inomelektronikindustrin för att göra det möjligt att driva den framtidautvecklingen enligt de i motionen angivna principerna". Del skulle vara intressant att höra hur kommunisterna hartänkt sig att det skall gå till, om samhället skall överta denna verksamhet,ansvar gentemot anställda och företag, kostnadsfrågor osv. Har kommunisternafunderat över hur det skulle ställa sig, om staten skulle våga sig på atlöverta elektronikindustrin? (vpk) kort genmäle: Vad först beträffar CPR och sammankoppling avdatabanker sä kan det inte vara så märkvärdigt att i lag fastställa attdatabanker inte får sammankopplas. Vad beträffar den andra frågan såär den inte så komplicerad. mbjudes att läsa i vårt partiprogramvad vi säger om att samhället skall överta basindustrin i landet. Det bör intevara okänt för atl om man vill behärska en näringsgren är detviktigt att ha hand om basindustrin. Vi anser atl del är något mycketväsentligt. FruANER(fp): När jag här yrkar bifall till reservationenvid skatteutskottets betänkande nr 17 är det i fullt medvetande om att denpunkt, där reservanterna bjuder motstånd mot utbyggnaden av CPR, i sig självinte är en punkt där den enskildes integritet och drastiskt sätts ifara. Man kan visst fortsätta med en rad steg av denna typ ulan att 1984omedelbart bryter in över oss. Men det är nu en gång så, som det kinesiskaordspråket säger, att varje resa börjar med ett steg, och vill man inte ut påden resan, skall man inte ta det steget. Vi i har i motioner och interpellationerrest kravet på att lagarna måste komma först, datorerna sedan. Hadefinansministern och andra ansvariga följt denna i och för sig självklara regel,så hade dagens situation inte uppstått. har vi sett oss tvungna att bjuda motstånd här för att inte plötsUgt bli stående inför ett fullbordatfaktum, där skyddet för de enskUda människornas rättigheter och privatlivkanske inte längre går att upprätthålla, därför att systemet redan ärfärdigbyggt och blir ännu dyrare än att ändra på. Den grundläggande liberala synen på ADB-tekniken är attden måsle hanteras så, av de myndigheter som fått i uppdrag att förvalta den,atl den inte ytterligare befäster existerande makt-och informationsmonopol utantvärtom hjälper till att bryta det. Det är den väsentliga frågan, och på båda sidor om denreser sig de två motsatta politiska problem som den svenska debatten vanligenrör sig om och även har rört sig om till stor del, nämligen delsintegritetsfrågan, dels offentlighetsfrågan. Båda är behandlade på etlprincipiellt plan i vår partimotion nr 415, varav skatteutskottet här behandlaten del och vars följdmotioner har behandlats av andra utskott, som framlagtsina betänkanden . Integriteten är det som har väckt den stora oron hosmedborgarna -känslan av att dras in i ett nät av informationssystem där man ärtotalt kontrollerad utan att kunna kontrollera tillbaka, vare sig det är avstaten eller av enskUda, men det råkar ju vara statens informationssystem detär fråga om . Offentligheten - det är det motsatta behovet, behovet avinsyn i det som myndigheterna har för sig. Integriteten är hos oss inteuttryckligen lagskyddad - det är den inle pä många andra ställen i världenheller - annat än i en rad specialbestämmelser, eftersom den är mycket svår attdefiniera. Men det gör det inte mindre nödvändigt att skydda den.Offentlighetsprincipen är en unik svensk politisk rättighet som ingen här ilandet vill vara av med. Men den kan i själva verket i vissa situationerriskera att sättas ur spel av ADB-tekniken, i stället för att skyddas ochbefordras av den.