prot · FV0989 · 1972-12-31 00:00:00 — Hela det spärrsystem och det krångel kring PUKAS vihar diskuterat är ju knappast ägnat att öka studiemotivationen, och oftauppstår de svåraste följdverkningarna för socialgrupp 3. När man säger att vi måste invänta U 68,föreligger det väl ändå risk för att U 68 kommer att bli den stora slaktbänkenför alla motioner och förslag intill dess U 68 har lagt fram sitt material, ochdet är naturiigtvis inte bra. Vi har i den korta reservationen för vår motion någotmotiverat behovet av en utredning om studiemotivationen, och jag skall inteupprepa det här. Jag vill däremot påpeka att vi tidigare haftanledning att diskutera frågan om den sociala snedrekryteringen som är ettfaktum man måste göra något åt. Jag menar att man bör klarläggastudiemotivationen även för att komma till rätta med det problemet. Jag förstårinte varför man inte nu vill gå med på det här kravet. Skall det möjligen blien framtida stor reform? Men varje dröjsmål har en förödande effekt, framförallt för arbetarklassens möjligheter att nå högre UtbUdning. Statsrådet kritiserar gången på våra förslag. Mendå borde logiken ha bjudit att socialdemokraterna hade gått in för en utredningom studiemotivationen, när de nu vill behålla utbildningslinjerna. Till slut vill jag säga att från moderaternatydligen inte hade knyckt allt vad statsrådet brukar säga i repliker mot vpk:skritik; det fanns litet kvar av den vanliga negativa bedömningen. Och om detsom statsrådet påstår är svårt att hitta en helhetsbild för jämlikhetspolitikeni vad vi har gjort, så kan det väl delvis bero på att vi i hög grad fått agerautifrån propositioner som inte i alla avseenden har varit helt klara. Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. FruRYDING(vpk): När ett betydelsefullt beslut fattas då detgäller utbildningspolitiken brukar det inte gå alltför fort, åtminstone intenär det t. ex. gäller de vuxenstuderandes möjligheter. Men när PUKAS beslötsför skedde detta utan föregående remiss och trots en kraftigproteströrelse vid universiteten. Statsråden och föredrog då attarbeta i det tysta och sedan snabbt trumfa igenom besluten. Man var så snabb ivändningarna att det t. o. m. saknades tillämpningsföreskrifter när riksdagenskulle ta ställning till ärendet. har tidigare i debatten bekräftatatt systemet när det antogs var långt ifrån färdigt. Från kommunisternas sida vände vi oss dåemot såväl reformen som det odemokratiska sätt på vilket den trumfades igenom. Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. Deborgerliga partierna agerade då som fullständigt principlöst. Underförespegling av att vara oppositionella koncentrerade de diskussionen tilldetaljfrågor som de lågmält godkände huvudlinjerna. Och dessapartiers märkliga agerande ger därför alls ingenanledning till förvåning. När regeringen lanserade PUKAS sade man att detta var jämlikhetsreform. Argumenteringen byggde på de många studieavbrotten vidde filosofiska fakulteterna, och man sade att dessa studieavbrott framför alltdrabbade de studenter som av olika skäl har sämre studieförutsättningar ochvilkas situation skulle förbättras genom fasta studiegångar. På det visetförsökte statsrådet spela ut olika grupper av studenter mot varandra,och på det viset sökte statsrådet framställa sig själv som förkämpe för,som han sade, "den tysta studentopinionen", för dem som harstudiesvårigheter, för "förlorarna", som det då så vackert hette. Vi betonade attförhållandena vid de filosofiska fakulteterna var långt ifråntillfredsställande och att studenterna där, liksom på så många andra ställen,mötte problem som leder till studiemisslyckanden och till studieavbrott. Men,fru talman, vi hävdade också att läget vid de filosofiska fakulteterna i frågaom studieeffektivitet inte var särskilt mycket sämre än på andra håll. Jag pekadedå i riksdagsdebatten på tre huvudorsaker till problemen. För det första har studenter från arbetarnas ochsmåfolkets hem av många olika skäl större svårigheter att göra sig självarättvisa inom skolsystemet. Detta gäller tydligt inom men ocksåinom den högre utbildningen. Och dessa klassmässiga orättvisor förstärks genomde allmänna svårigheterna i studenternas sociala situation och arbetsförhållanden:den ekonomiska otryggheten, bostadsförhållandena, bristen på läroböcker, denhårda studietakten, den psykiska pressen och de osäkra framtidsutsikterna. För det andra hävdade jag att den starka tillströmningentill de filosofiska fakulteterna i viss utsträckning berodde på att andrautbildningslinjer var spärrade. Det är en konsekvens av statsmakternas egenutbildningspolitik. De filosofiska fakulteterna har inte ansetts behöva kostaså mycket som andra, t. ex. medicinska eller tekniska utbildningsvägar. Defilosofiska fakulteterna har inte fått ökade resurser i takt med den ökadetillströmningen av studenter. För det tredje påpekade vi ifrån vårt håll bristen pådemokrati som spelade in. Inflytandet för studenter och yngre lärare överstudieplaner, kurslitteratur och utbildningens organisation har varit mycketdåligt. Därmed minskas också studiemotivationen. Vi menade att PUKAS-reformenpå intet sätt löste någon av dessa grundläggande problem. Tvärtom skulle deskärpas. Vi förebådade också en överproduktion av lärare, som sedan inte skullekunna komma in vid lärarhögskolorna. Och, fru talman, i alla dessa avseendenhar utvecklingen gett oss rätt tyvärr, måste jag säga. kommunisterna hävdade dessutom vid denförsta PUKAS-debatten att UKÄ:s och avnämarnas inflytande skulle stärkas ochförhindra en demokratisering. kan konstateras atl försöksverksam- heten medinstitutionsdemokrati har blivit ett fiasko och Ulustrerar ytterligareriktigheten av vår analys. Luftballongen om PUKAS som den storajämlikhetsreformen är definitivt spräckt. Inte i något avseende har detkunnat observeras några jämlikhetseffekter av reformen - däremot har man myckettydligt kunnat konstatera kaos och byråkratisk tillväxt. Det lyckligaste hadegivetvis varit, om PUKAS aldrig hade kommit till i den utformning som denpresenterades i. När till vårriksdagen inlämnades motioner såväl frånborgeriigt håll .som från vårt parti som innebar att huvuddragen i PUKAS skulleavskaffas, illustrerar detta också PUKAS fullständiga och allomfattandemisslyckande. Borgarnas s. k. kompromiss med socialdemokraterna ärdesto mer ömklig som den innebär att man frångår sina motionskrav - om än intesina reaktionära argument och tillsammans i skön förbrödring trampar vidarepå den väg som PUKAS har inlett. Redan med vår motion ville vi avslåPUKAS-propositionen och i stället av regeringen begära förslag till endemokratisk universitetsreform, sedan en bred diskussion hade utvecklats omutbildningens målsättning. Dessa krav framstår för som alltmer aktuella.Det båtar nämligen föga att peta litet grand här och var och tro på enbestående förbättring, när det finns en så dålig grund som PUKAS att bygga på,även om vi nu skall använda orden Studieordning 69. Verkligheten kommer själv att bevisa riktigheten av vadjag här påstått. Det tråkiga är bara att det är studenterna som man med storcynism kommer att behandla mycket illa. Jag skall inte gå in i diskussionenmera, men jag vill bara göra ett tillrättaläggande. påstående attUKAS-reformens tillkomst inte föregicks av remissbehandling är helt felaktigt.Förslaget från UKÄ var ute på en mycket omfattande remissbehandling, dvs.löntagarorganisationerna och en lång rad statliga myndigheter förutom universitetsmyndigheterna.Ärendet var sålunda i vanlig ordning förberett. (vpk): I den mån man gjorde remissbehandling, tog maninte någon hänsyn till vad som hade framkommit under denna. Det påstående sistgjorde är också helt felaktigt. Det förslag som hade att ta ställningtill var i mycket hög grad påverkat av den remissbehandling somuniversitetskanslersämbetets förslag hade varit föremål för. (vpk): Om man efter en remissbehandling lägger framett helt reviderat förslag som kommer att kallas PUKAS och inte därefterremissbehandlar detta förslag, kan jag inte finna att själva PUKAS-förslagetblivit remissbehandlat. Överläggningen var härmed slutad. Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemstäUan, 2:o) reservationen nr 1 av i samt 3 :o)motionen nr 62 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då iLinköping begärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 30 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i belänkandetnr 30 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 262 Nej - 48 Avstår- 7 . Utskottets motivering godkändes. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 30 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens .ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 6 och 7 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 4 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 34 i anledningav Kungl. Maj:ts proposition 1972:79 angående reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. jämte motioner. 1 propositionen 1972:1, bilaga 1 1 (punkterna B 6-B 7 s.22-27 och H 12 s. 144-146) hade Kungl. Maj:t under åberopande av statsrådsprotokolletöver jordbruksärenden för föreslagit att 1. medge att /73 statlig kreditgaranti lämnades för lån till yttrerationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån,maskinlån, lån till uppförande av lagerhus för jordbruksändamål m. m., låntill trädgårdsnäringens rationalisering m. m., lån till rennäringensrationalisering m. m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar medsammanlagt , varav till uppförande av lagerhus förjordbruksändamål m. m. , till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. , till rennäringens rationalisering m.m. samt till inköp av avelshästar och ridhästar 500 000kronor, 2. till Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti för Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av , 3. medge att under /73 statsbidrag beviljades till särskUdrationalisering intill ett belopp av , 4. tUl Bidrag tUlsärskilda rationaliseringsåtgärder i , m. m. för /73anvisa ett förslagsanslag av , 5. tiU Bidrag tUlmiljövårdande åtgärder inom industrin m. m. för /73 anvisaett reservationsanslag av . 1 propositionen 1972:79 hade Kungl.Maj:t under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet över jordbruksärendenför föreslagit att 1. medge attKungl. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbruksnämndfick vidta de åtgärder som behövdes för att genomföra regleringen av priser m.m. på vissa jordbruksprodukter under /73, 2. godkänna vad istatsrådsprotokollet förordats i fråga om användningen avinförselavgiftsmedel, som inflöt eller hade influtit under regleringsåret1972/73 eller tidigare regleringsår, och av andra i samband medjordbruksregleringen under samma regleringsår influtna eller inflytandeavgiftsmedel, 3. godkänna vad istatsrådsprotokoUet förordats i fråga om stöd till mjölkproduktion vidjordbruksföretag med begränsade utvecklingsmöjligheter, 4. godkänna vad istatsrådsprotokollet förordats i fråga om statsbidrag till miljövårdandeåtgärder inom jordbruks- och trädgårdsföretag, 5. medge att /73 statsbidrag beviljades tUl jordbrukets rationalisering, m.m. intill ett belopp av , 6. tUl Bidrag tUl jordbruketsrationalisering, m. m. för /73 under nionde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av . I propositionen hemställde Kungl. Maj:t om bemyndigandeatt vidta de åtgärder som behövdes för att genomföra prisregleringen påjordbruksprodukter under /73 i enlighet med de grunder sombeslutades av riksdag. Vidare lades förslag fram om finansieringen avökade kostnader för sockerregleringen till följd av ökningen avsockerbetsarealen på och . Dessutom hade föreslagits att medelskuUe ställas till förfogande för att begränsa fraktkostnaderna förkonsumtionsmjölk till vissa områden i de fyra nordligaste länen. Förslag ladesfram om att Kungl. Maj:t bemyndigades använda ytterligare högst 30 mUjonerkronor av införselavgiftsmedel för mjölkregleringen, m. m. För att främja produktion av mjölk hade föreslagits atttill begränsat utveckUngsbara jordbruksföretag med sådan produktion skulle utgåstatligt stöd i form av kreditgarantier samt bidrag till investeringar imjölkrum och gödselvårdsanläggningar. Slutligen hade föreslagits att bidrag skulle kunnabeviljas med högst av kostnaderna för miljövårdande åtgärder sombefunnits nödvändiga för befintliga jordbruks- och trädgårdsföretag. Stödet varavsett att utgå . I dettasammanhang hade behandlats dels devid början väckta motionerna 1972:89 av herrBerndtsson i m. fl. (fp), 1972:149 avherr m. fl. (fp) vari hemställts att skulle besluta att detbegränsade investeringsstödet för det norrländska jordbruket skulle kunna utgåäven tUl s. k. deltidsjordbruk och vid nyetableringar, 1972:150 avherr ÖhvaU m. fl. (fp), 1972:200 avherrar () och i (fp), 1972:264 avherr i Stenkyrka (c), 1972:266 avherr i Holmgården m. fl. (c), 1972:543 avherr m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att rUcsdagentUl Bidrag tUl miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. för budgetåret1972/73 anvisade ett reservationsanslag av , 1972:544 avherr m. fl. (m) vari hemställts att rikdagen hos Kungl. Maj:t skulleanhålla 1. om utredning i syfte att överse beslut om den framtidajordbrukspolitiken i enlighet med vad i motionen 1972:294 anförts samt attutredningsuppdraget skulle fullgöras så skyndsamt att förslag till åtgärderkunde föreläggas innan nu löpande treåriga prisavtal för jordbruketlöpte ut, 2. om utredning i syfte att framlägga förslag till förbättring avjordbrukets kredit- och kapitalförsörjning, 1972:547 avherr Krönmark m. fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om en så skyndsam översyn av lantbruksnämndernas verksamhet, i syfteatt nå en bättre anpassning till jordbrukets aktuella behov, att förslag kundeföreläggas nästa års riksdag, a) 1972:549 avherr Krönmark m. fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om utredning angående jordbrukets kapital- ochkreditförsörjningsproblem i syfte att bl. a. förbättra lönsamheten ochunderlätta rekryteringen till näringen, b) 1972:558 avherr i Trobro (m) och () vari hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj :t skulle anhålla om framställningar rörande eventuellrevidering av det internationella sockeravtalet i syfte att möjliggöra enutökning av sockerbetsarealen i , c) 1972:738 avherr Josefson i Arrie m. fl. (c), d) 1972:740 avherr i m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl.Maj:t gav till känna vad som i motionen anförts beträffande tillämpning avrationaliseringsstödet till vissa jordbruk (SFS 1971:420), e) 1972:1239 avherr Antby m. fl. (fp) vari hemställts att skulle hos Kungl. Maj:tanhålla om 1. en undersökning beträffande utvecklingen 1967, samt 2. förslag till med anledning av de vidundersökningen gjorda erfarenheterna, f) 1972:1244 avherr m. fl. (c) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts 1. attriksdagen uttalade sig för att den inkomst- och standardmålsättning som ingicki jordbrukspolitiska beslut uppfylldes, 2. att hosKungl. Maj:t begärde att jordbruksnedläggelsens konsekvenser för andra näringarutreddes, 4. att Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Maj:t hemställde om utredning och förslag till speciellastödåtgärder för alternativa grödor i enlighet med vad i motionen anförts, 5.att uttalade sig för att efter samråd med vederbörande partersockerbetsarealen ökades till förslagsvis 50 000 ha, 6. att uttalade sig för att insatser gjordes för att lantbrukets avbytarfrågasnarast löstes på ett sådant sätt att systemet kunde utnyttjas även av mindrejordbruksföretag, 7. att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om prövningav möjligheterna att vid sidan om prishöjningar använda produktneutralastödåtgärder, 8. att hos Kungl. Maj:t hemställde om utredning ochkontinuerlig information till allmänheten angående jordbruksprisernas roll idet slutliga livsmedelspriset i konsumentledet, 1972:1250 avherr i Stenkyrka (c) vari hemställts att uttalade sig föratt efter samråd med producenter och avnämare sockerbetsarealen i vårt landutökades till förslagsvis 50 000 ha, samt att ca 800 ä 900 ha av denna areal tilldelades , 1972:1273 avfru i (c) och i (c), 1972:1277 avherr i Trobro m. fl. (m), 1972:1279 avherr Nisser m. fl. (m), 1972:1281 avherr i m. fl. (fp), 1972:1285 avherr i Gäddvik m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts attriksdagen beslutade att ge Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförtsrörande stöd till rationalisering av jordbruk i norra , 1972:1290 avherr (), 1972:1294 avherrar () och i (c), 1972:1297 avherr i m. fl. (vpk) vari hemställts att under punkt H12 i bil. 11 i statsverkspropositionen beslutade bevilja ett anslag om 10miljoner kronor samt att beslutade uttala att subventioner åtprivatföretagsamheten inte borde bli ett medvetet inslag i framtidamiljöpolitik, 1972:1302 avherrar () och i (fp), dels de ianledning av propositionen 1972:79 väckta motionerna 1972:1632 avherr m. fl. (s, c, fp, m) vari hemställts att jordbruksnämndenbemyndigades att utöver förut beviljade ytterligare få disponera100 av regleringsmedel utanför fördelningsplanen för att bibehållaoch i sinom tid överföra arme'ns ackordhästorganisation på annan myndigheteller organisation, 1972:1648 avherr i m. fl. (fp) vari hemställts att skulle geKungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts rörande översynen av vissafrågor inom jordbrukspolitiken, att skulle besluta att åläggande frånhälsovårdsnämnd ej skulle krävas för att ansökan om statsbidrag tillmiljövårdande åtgärder inom jordbruks- och trädgårdsföretag skulle kunnaprövas, 1972:1649 avherr m. fl. (c) vari hemställts att vid behandlingen avpropositionen 1972:79 skulle I. beträffande rationaliseringsstödet till begrän.sat utvecklingsbara jordbruksföretagmedge a) att stöd fick utgå även för investering, som inte beräknades fuUt möjliggöraen årlig mjölkproduktion av , om särskilda skäl förelåg i enlighet med vad som anförts i motionen, b) att bidrag fick utgå även för godkändakostnader för fodersilos och utgödslingsanordningar, c) att bidrag fick lämnasäven för nyetablering, uttala att nuvarande pris på konsumtionsmjölk bordebibehållas under resterande avtalsperiod, vilket innebar att genom särskilda åtgärder momsbelastningen på per kg konsumtionsmjölk successivt avvecklades, samt anvisa ett särskilt förslagsanslag på för konsumtionsstöd tiU konsumtionsmjölk avseende /73, 1. godkänna vad imotionen förordats i fråga om statsbidrag till miljövårdande åtgärder inomjordbruks- och trädgårsföretag samt 2. anhålla hosKungl. Maj:t att den i propositionen aviserade utredningen fick i uppdrag attpröva bl. a. frågan om jordbrukets kapitalförsörjningsfrågor i enlighet med vadsom anförts i motionen, 1972:1650 avherr m. fl. (fp) vari hemställts att skulle uttala att ingenhöjning av nu gällande konsumtionsmjölkpris borde ske ,vilket innebar att genom prisreglerande åtgärder effekten av nuvarandemomsbelastning på konsumtionsmjölken (ca ) successivt avlägsnades, samtatt skulle anvisa ett särskilt förslagsanslag på 200 miljoner kronorför prisreglerande åtgärder för konsumtionsmjölk avseende /73, 1972:165 1 avherr m. fl. (vpk), 1972:1652 avherr Krönmark m. fl. (m) vari hemstäUts att i anledning avpropositionen 1972:79 skulle besluta att stödet för mjölkproduktion tilljordbruk med begränsade utvecklingsmöjligheter borde där särskUda skälförelåg medges även till företag som efter genomförd investering ejberäknades kunna uppnå en årlig mjölkproduktion av samt att skulle, i enlighet med vad i motionen anförts, uttala att den aviseradeutredningen om jordbrukspoli-tUcen borde ske utifrån nu gällandegrundprinciper, 1972:1653 av m. fl. (c) samt 8. 1972:1654 av i (fp). 1. a. skuUe avslå motionerna 1972:1649 och 1972:1650,såvitt de avsåg anvisande av särskilda medel för prisreglerande åtgärder för konsumtionsmjölk, m. m., b. medgav att Kungl. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:tsbestämmande, statens jordbruksnämnd fick vidta de åtgärder som behövdes för attgenomföra regleringen av priser m. m. på vissa jordbruksprodukter /73, 2. a. ansåg motionen 1972:1250, såvitt avsåg ökning avsockerbets arealen inom , besvarad med vad utskottet anfört, b. i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifalltill motionen 1972:1632 samt med avslag på motionen 1972:1654 godkände vad Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. . Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Utskotteti betänkandet förordat i fråga om användningen av införselavgiftsmedel, sominflöt eUer hade influtit under /73 eUer tidigareregleringsår, och av andra i samband med jordbruksregleringen under sammaregleringsår influtna eller inflytande avgiftsmedel, 3. a. i anledning av motionen 1972:1649, såvitt nu var ifråga, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande statsbidrag för utgödslingsanordningar, b. med bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag påmotionen 1972:1649 såvitt i övrigt avsåg hemställan under I och motionen1972:1652, såvitt nu var i fråga, samt motionen 1972:1653 godkände vad ibetänkandet förordats i fråga om stöd tUl mjölkproduktion vid jordbruksföretagmed begränsade utvecklingsmöjligheter, lämnademotionerna 1972:266 och 1972:1302 utan åtgärd, a. lämnademotionerna 1972:1648 och 1972:1649 utan åtgärd, såvitt de avsåg statsbidragtill miljövårdande åtgärder inom jordbruks- och trädgårdsföretag, b. godkände vad utskottet i betänkandet förordat i frågaom statsbidrag tiU miljövårdande åtgärder inom industrin, c. lämnade motionerna 1972:89, 1972:738, 1972:1273,1972:1279 och 1972:1294 utan åtgärd, 6. medgav att under /73 statsbidragbeviljades till jordbrukets rationalisering, m. m. intill ett belopp av , till Bidragtill jordbrukets rationalisering, m. m. för /73 under niondehuvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , såvitt avsågutredning av vissa frågor rörande jordbrukspolitiken m. m. a. lämnademotionen 1972:1651 utan åtgärd, b. lämnade motionerna 1972:1239, 1972:1648, 1972:1649 och 1972:1652 utan åtgärd,