prot · FV09102 · 1972-12-31 00:00:00 — Det finns många anledningar till detta. Det ärmotionsintresset, men det är också trängseln i storstäderna som gör att det ärnästan omöjligt att komma fram med bilar. Och sedan är det väl också något mer,något som en av cyklismens företrädare vi kanske kan våga kalla honom förordförande i cykelpartiet, för att nu låna ord, nämligen EricSandström - har utttryckt så här: "Ätt cykla är inte bara ett sätt attfärdas. Det är mer än sä. Det är en livsstil, en filosofi, en stillsam protestmot maskinkulturens överdrifter och avarter." Det är ett litet filosofisktsätt att uttrycka sig, men jag tror att det anger några av motiven bakom detökade intresset för cyklismen. Frän den utgångspunkten mäste man beklaga att denutredning om cyklismen som är 1963 fattade beslut om, och som bl. a.skulle behandla frågan om de samhällsekonomiska vinster som kan uppkomma om vifär en frän cyklismens synpunkt bättre planering av samhället och vägarna, iverkligheten inte kom till stånd. Hela ärendet hänvisades tillvägplaneutredningen, och där blev det skjutet ät sidan. Förklaringen till detär ganska enkel. 1 utredningen trodde man inte att cykeln skulle bli någotfortskaffningsmedel att räkna med i fortsättningen, och när utredningen då hadeen sä stor mängd andra problem att brottas med blev cykelfrägan lagd åt sidan. Tyvärr är det väl sä vi i många fall upplever situationen,att när man anser att ett vägprojekt blir för dyrt är cykelstigar ochcykelbanor det första som man prutar bort. Därför tycker jag att det är mycketglädjande att alla partier här har varit överens i trafikutskottet. Jag harockså med stor tillfredsställelse noterat kommunikationsministerns mycketpositiva uttalande. Vi har kommit överens om att vi viU ha en utredning, sombetraktar trafikfrågorna från cyklismens utgångspunkter. Det är mycket viktigt.Dä man sedan behandlar trafikfrågorna i ett sammanhang, vilket det ju ärsjälvklart att vi skall göra, har man också fått en övertänkt uppfattning omcyklismens roU i trafiken. Dä löper inte cykeltrafiken risken att skuffas undani brist på argument. Nå, nu kan man ju fråga sig varför den ene efter den andrebegär ordet och talar i denna fråga även om det sker relativt kortfattat -när utskottet har varit enhälligt. Jag tror att det beror på att mänga av osshar en känsla av att cykeln har varit förbisedd sä länge och att vi därför villpåminna litet extra om nödvändigheten av att den utredning det här gällerkommer till stånd snabbt. Mot bakgrund av kommunikationsministerns positivauttalande vill jag alltså vädja till departementet om att utredningen tillsättssnarast. Mitt andra önskemål är att denna utredning Åtgärder för att skapa bättre förutsättningar förcykeltrafiken Åtgärder för att skapa bättre förutsättningar förcykeltrafiken givetvisinte får försena de åtgärder som det går att vidta för att främjacyklismen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Hert (): Det står ett enhäUigt utskott bakomförevarande betänkande, i vilket man begär en utredning i syfte att skapabättre förutsättningar för cykeltrafiken. Jag vill emellertid gärna ha sagt attnär vi behandlade denna fråga i utskottet var jag mycket tveksam huruvida viskulle tillsätta en särskild utredning - inte därför att vi inte har behov avbättre kunskaper på detta område utan därför att jag hyser en viss oro för ute i kommunerna kan ta denna utredning tiU intäkt för att inte redan nugöra vad som göras kan. Jag vill också understryka vad Cykel- och mopedfrämjandetskriver i sitt remissvar, nämligen att det är nödvändigt att snara åtgärdervidtas till förbättring av trafikförhållandena för cyklisterna. 1 en PM frånstatens planverk 1971 har det också givits klara direktiv om hur man skaUplanera i våra tätorter för att separera de olika delarna av trafiken frånvarandra. Till kammarens protokoll vill jag också läsa in vad Cykel-och mopedfrämjandet har skrivit i sitt yttrande: "Vad som erfordras,är en tillämpning av säväl tankegångar som riktlinjer, som finnes utstakade. Vad som är angeläget, är att snabba åtgärder kommertill stånd inom ramen för de samhällsekonomiska resurser, som kan ställas tillförfogande. Enligt CMF:s mening måste insatser för höjande av trafiksäkerhetenför de stora skaror medborgare, som väljer cykeln som ettfortskaffningsmedel vara en god samhällsekonomisk investering." Jag vill till alla delar instämma i detta. Jag vill också,herr talman, uttrycka förhoppningen att kommunerna det är ju ändå i mycketstor utsträckning kommunerna som har att svara för att vi får en bättretrafikmiljö för cyklisterna utredningen arbetar inte tarutredningen som sådan till intäkt för en underlåtenhet att vidta åtgärder. Detär alltså min förhoppning att vi skall fä till stånd snabba åtgärder i vårastora tätorter till fromma för de människor som föredrar cykeln somfortskaffningsmedel framför bilen. Jag haringet annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 19 Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 15 ianledning av motion angående samordningen av ocharbetsmarknadsstyrelsens vägbyggnadsverksamhet, m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 20 Elektrifiering av järnvägen BorlängeMora Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 16 i anledning av motion om elektrifiering av järnvägenBorlänge-Mora. Hert i (fp): I motion nr 257, som behandlas itrafikutskottets betänkande nr 16, hemställer jag och några medmotionärer omåtgärder för elektrifiering av järnvägen BorlängeMora. har givit frågan en seriös behandling.Förutom remissbehandlingen har utskottet ägnat åt en resa pä banan ochät överläggningar med representanter för de berörda kommunerna. Det har hälsatsmed tillfredsställelse av vederbörande, som fått detta tillfälle att framförasina synpunkter och framhålla betydelsen av goda järnvägsförbindelser ochförbättrade möjligheter för person- och godstransporter. 1 motionen påpekar vi att när järnvägen på sin tidelektrifierades till var det aktuellt med fortsatt elektrifiering tillMora men att den av någon anledning dä ställdes pä framtiden. Vidare har viframhållit den tidsmässiga försämring i förbindelsen med som inträdermed indragningen av det speciella-dieseltåget Siljan och övergängen tilldieseldrivna loktåg mellan och . En elektrifiering skulle medföra snabbare förbindelser,och det skulle dessutom ha gynnsam, miljövänlig effekt om dieseldriftenupphörde. motioner i samma ämne har av avvisatsmed motiveringen att företagsekonomiska skäl ej syntes motivera en sådaninvestering. 1 årets motion har vi föreslagit att man borde pröva frågan omprojektets genomförande som beredskapsarbete för att ge ett bättre företagsekonomisktunderlag. Vi har föreslagit detta också med hänsyn till att det i dagens lägepä arbetsmarknaden skulle ha gynnsamma sysselsättningseffekter. Förutomsysselsättning av arbetskraft skulle det ge goda effekter för denindustri, som skulle framställa den erforderliga materielen. När motionen skrevs var arbetsmarknaden svag meden betydande arbetslöshet. Det kan sägas att förhållandena inte är bättre nuoch att insatser av olika slag nu är ännu mer nödvändiga. Detta motiv för projektets genomförande framstår därför nuännu klarare än ; varje stimulans i sysselsättningshänseende ger sittbidrag till en förbättring av arbetsmarknaden. Bland remissinstanserna säger i sittyttrande att man beräknar investeringskostnaden till 10,6 miljoner kronor.Härav skulle 6 miljoner falla på industribeställningar och cirka 2 miljoner påarbeten som vore lämpliga för arbetsmarknadsverket. Enligt den kostnadsberäkningsom förelåg 1968 skulle investeringskostnaden ha belöpt sig till 14 miljonerkronor. Således skulle ett genomförande nu kunna ske till en lägre kostnad, menSJ anser ändå att förräntningen inte är tUlräcklig för att motiverainvesteringen. delar motionärernas uppfattning ombetydelsen av snabba järnvägsförbindelser och om de trafikmässiga fördelar somen elektrifiering skulle medföra samt de goda effekter ur sysselsätt- Elektrifiering av järnvägen Borlänge- ningssynpunktsom upphandUngen av materiel skuUe medföra för berörda industrier. i pekar på Moras särställningsom regionalt tillväxtcentrum och pä behovet av kraftiga satsningar med olikaformer av regionalpolitiska medel. Detta kräver i sin tur goda kommunikationerför både gods- och persontransporter. En elektrifiering skulle ha positivaeffekter för hela Siljansomrädet även när det gäller vidareutveck-hngen av deturistanläggningar som kan följa med en ökad turistström. En förbättring avkommunikationerna mellan och ligger också i linje med kommanderegionala trafikplaner. Till detta vill jag framhålla den betydelse somförbättrade kommunikationer kommer att fä för hela den norra länsdelen. bestämda uppfattning är att enelektrifiering bör genomföras och att bättre företagsekonomiska förutsättningarsynes föreligga inte minst med hänsyn till de ökade virkestransporterna rundvirke utfraktas frän Moraomrädet samt mot bakgrunden avde regionalpolitiska motiven. Näringslivets trafikdelegation pekar också på att ettgenomförande av motionärernas förslag skulle förbättra trafikservicen tillberörda bygder. Vägnätet skuUe i någon mån kunna avlastas som idagens situation gynnsamma effekter ur sysselsättningssynpunkt kan uppkomma. Det är med tillfredsställelse som vi motionärer kan noteradessa välvilliga remissyttranden. Det är glädjande att kunna konstatera denvälvilliga behandling frågan fått i utskottets enhälliga betänkande och denpositiva inställning som däri kommit till uttryck. Jag vill gärna instämma i utskottets uppfattning att detär av stor betydelse för lösandet av de regionalpolitiska problemen hurtransportväsendet utformas och att förbättrade järnvägskommunikationerframstår som angelägna önskemål. Även om utskottet nu inte är berett att begära omedelbaraåtgärder i motionens syfte synes dock de regionalpohtiska ocharbetsmarknads-mässiga skälen tala för en elektrifiering av banan, ochutskottet förordar att Kungl. Maj:t låter verkställa en förnyad ochallsidig prövning av frågan och redovisar resultaten för . Lät mig uttala den förhoppningen att denna utredningkommer till stånd inom en mycket snar framtid och att resultatet av utredningenblir att man påvisar fördelen av att elektrifiera denna bandel. Enligt minuppfattning har frågan genom detta utskottets betänkande fallit framåt. Ettsådant utredningsresultat skulle också ha den psykologiska effekten att detundanröjer alla farhågor beträffande järnvägsdelens framtida bestånd. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets förslag. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrKÄRLSSON i (s): Även jag vill anföra några kortfattadesynpunkter med anledning av trafikutskottets betänkande nr 16. Denna fråga är, som redan har sagts, ingen ny fråga.Ändock är elektrifiering av bandelen BorlängeMora ett angeläget krav, som vihar anledning att hoppas mycket av. Motionärerna framhåller i motionen 257 behovet av goda ochsnabba järnvägsförbindelser från till kringliggande bygd. Jag vill noghävda att detta behov måste vidgas att gälla goda järnvägsförbindelser fränMora till hela landet. Goda kommunikationer mäste vara en del av deregionalpolitiska satsningarna, och av den anledningen är det angeläget attbandelen elektrifieras och får en allmänt god standard. Från socialdemokratiskt håll i länet har vi ansett detangeläget att pä olika sätt satsa pä den norra länsdelen, och godakommunikationer är en väsentlig del av de satsningar som behövs. I Länsprogram 70 har hänförts till gruppen regionalatillväxtcentra och kommer som sådant att utgöra centrum för norra lokaliseringspoUtiska satsningar har gjorts pä för att där skapa enregional tillväxtort för norra delen av . Men skall näringslivet blimångsidigt och konkurrenskraftigt behövs ytterligare satsningar. Förbättradejärnvägsförbindelser bör innebära en värdefull injektion för företagsamheten.Skall också de goda regionalpolitiska satsningar som har skett i i form avlokaliseringsstöd, ökad bostadstilldelning osv. ge det resultat som vi allahoppas pä, krävs olika uppföljande åtgärder och insatser. Transportväsendetmåste då betraktas som en mycket väsentlig del av regionalpolitiken, och kommernu en elektrifiering av bandelen BorlängeMora till stånd, bör det glädja allai Siljansbygden och norra , inte minst företagen. Dagens beslut bevisar, tycker jag, att har enpositiv vilja till ytterligare regionalpolitiska insatser till gagn för helaDalarna. Jag tror att vårt beslut här är till nytta för hela Dalarnasframtid. Alla insatser är ju behövliga för att skapa ett expansivt ochlivskraftigt län. I övrigt hänvisar jag till vadtrafikutskottet har skrivit beträffande elektrifiering av bandelenBorlängeMora och yrkar bifall till utskottets hemställan. HerrGUSTAFSON i (fp) har tagit mycket allvarligtpå denna fråga. Vi har studerat förhållandena pä ort och ställe och diskuteratproblemen med representanter för berörda kommuner. När vi nu har konstaterat att man, om man gör en striktföretagsekonomisk bedömning, inte kan fä någon kalkyl som visar lönsamhet fördenna investering, har vi understrukit en sak, som har aktualiserats väldigtkraftigt genom tillsättandet av den nya trafikpolitiska utredningen. Man måstenämligen ha en integrerad trafikplanering, som inte bara beaktar de skildatrafikgrenarnas lönsamhet och kostnader var för sig utan också tar hänsyn tillden totala samhällsekonomiska effekten vid olika transportalternativ. Man måsteta hänsyn till sociala, näringspoli- tiska ochlokaliseringspolitiska förhållanden. Därför har vi inom utskottet kunnat konstatera, attregionalpohtiska och arbetsmarknadsmässiga skäl synes tala för enelektrifiering av banan, och uttalat en önskan om att en allsidig prövning avdenna fråga kommer till stånd samt att den sker . Jag vill, herr talman, understryka detta och yrkar bifalltill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 21 Riktlinjer angående charterflygtrafiken Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av motion om förslag till riktlinjer angåendecharterflygtrafiken. Hert WIRMARK (fp): begärde i sin uppmärksammadeskrivelse av den 1 att statsmakterna gör ensamhällelig avvägning och avgränsning beträffande SAS:s verksamhet somlinjeföretag och dess verksamhet utanför detta område. Han ansåg också att enordning borde skapas som ger säkra garantier för att konkurrensen kommer attske på lika villkor inom de områden där SAS ej skall medges särskildakonkurrensfördelar. Det är därför glädjande att äntligen en översyn av deskandinaviska charterbestämmelserna görs. NO hade för sin del mycket klartpåvisat behovet av en ny avvägning. Nackdelarna ur semesterresenärernassynpunkt av den mycket restriktiva tillståndsgivningen för charterflygningartill resmål utanför och Medelhavsomrädet har också blivit alltmertydliga. Den som t. ex. vill uppleva intressanta u-landsmiljöer eller se detfinaste av djurvärld är hänvisad till att acceptera SAS:s dyrare prisertill eller också att ansluta sig till charterflygresor frän andraländer, som är mera liberala i sin tUlståndsgivning än , t. ex.Västtyskland och , Det innebär för svenska konsumenter både enkostnadsfördyring genom anslutningsresan och ett sämre konsumentskydd urreklaniationssynpunkt. Det är därför viktigt att den nu beslutade översynenverkligen resulterar i en liberalare tUlståndsgivning under rimligthänsynstagande till SAS :s hnjetrafik. Statsrådet sade i en presskommuniké efter detskandinaviska transportministermötet dels "att transportministrarna enatsom en återhållsam politik i fråga om sällskapsresor till destinationer utanförEuropa, dit SAS bedriver linjetrafik", dels att denna restriktivitet"inte utesluter att andra resmål än och " - som är de enda tillåtna målen - "kan bli tillgängliga för sällskapsresor". Huvudinriktningen av översynen är alltså viktig, men denframgår inte klart av statsrådet kommuniké. Är den som jag hoppas att fä tiUstånd en liberalare tillståndsgivning? Får jag fråga, om utskottet har fåttnågra upplysningar pä den punkten. Det är också angeläget att översynen sker utan dröjsmål.Det sägs både i statsrådet kommuniké och i utskottets betänkande attdetta skandinaviska departementala utskott skall fullgöra sitt uppdrag "iden takt som är möjlig med hänsyn bl. a. till utvecklingen av det internationellaarbetet pä området". Men detta internationella arbete är ett arbete pålång sikt, och om regeringarna i de skandinaviska länderna inte är angelägnaatt snabbt få fram förbättringar för konsumenterna, är det risk för att detkommer att dröja mycket , innan översynen avsätter några praktiskaresultat. Det vore intressant att veta, om utskottet fått reda pä huruvidapassusen innebär att översynen beräknas ta eller om "i den taktsom är möjlig" i stället innebär att översynen blir kontinuerlig och attresultat och förslag framläggs allteftersom de föreligger. Om man vill åstadkomma nyttiga delreformer säsnabbt som möjligt finns det flera spörsmål som kan aktualiseras. Är det t. ex.nödvändigt att fortsätta med regeln om minimum för en charterresa?Möjlighet av weekendresa eller fyra-fem dagars resa tUl renodlade semesterorteri Medelhavsomrädet skuUe erbjuda resebranschen nya rationaliseringsmöjligheteroch ge nya och attraktiva alternativ åt resenärerna. En annan reform som vorevärd att pröva är att införa s. k. advance booking charters, där man i ställetför sammanhäUen grupp kräver att bokning skall ske minst före avresan.Den regeln har just införts pä prov i och och lär fungera tillfredsställande.I rör det sig , i . Jag tror att det vore bra om vi finge ettklarare besked om färdriktningen i den här översynen vare sig det nu blir frågaom delreformer eUer ändringar i ett sammanhang. Vi fär inte förbise attcharterflyget inneburit en mycket nyttig konkurrens och en press påpriserna på de reguljära linjerna. Det finns faktiskt vetenskapliga undersökningarsom visar att kilometerpriset i är lägre pä destinationer, därcharterflyg är tillåtet, i jämförelse med andra destinationer. Jag har inget yrkande. Riktlinjer angående charter flygtrafiken HertGUSTAFSON i (fp): I motionen 1221 som vi nu behandlar harhemställts att hos Kungl. Maj:t skall anhålla om förslag tiUriktlinjer beträffande charterflygtrafiken. Utskottet har kunnat konstatera attett arbetsutskott är tillsatt för att utarbeta sådana riktlinjer. Därmed ärmotionens syfte tUlgodosett. Mot den bakgrunden yrkar jag bifall tiU utskottetshemställan. har ställt vissa frågor om utskottets handläggning.Jag kan säga att utskottet haft tillgäng till de meddelanden som kommit frändepartementet beträffande arbetsgruppen. När det gäller färdriktningen villjag citera följande: "Vägledande därvidlag är att chartertrafikensutveckling bör uppmuntras så långt det kan ske utan att SAS:s möjligheter attuppfylla sina koncessionsenliga förpliktelser sätts i fara." 4 protokoU 1972. Sammansättningen av den statliga delegationen vidkollektivavtalsförhandlingar Detta uttalande borde frän sina utgångspunkter varatiUfredsställd med. Det är omöjligt att svara pä hur snabbt denna utredningkommer att arbeta och i vilken form den kommer att lägga fram sina förslag. Deuppslag som nämnde har ju stått i förgrunden för debatten.Det finns också andra uppslag som arbetsutskottet självfallet kommer att taupp. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 22 Sammansättningen av den statliga delegationen vidkollektivavtalsförhandlingar Föredrogs inrikesutskottetsbetänkande nr 15 i anledning av motion angående sammansättningen av denstatliga delegationen vid kollektivavtalsförhandlingar. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:1387 av m. fl. (m) vari yrkats att hosKungl. Maj :t skulle anhålla om en förnyad översyn rörande den statligaförhandUngsverksamhetens funktion i enlighet med vad som uttalats i motionen. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1972:1387. Reservation hade avgivits av herrarNordgren (m) och (), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1972:1387 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört. HertOSKARSON (m): 1 den reservation som är fogad tillinrikesutskottets betänkande nr 15 har och jag i likhet medmotionärerna i motionen 1387 föreslagit en översyn av organisationen avledningen för den statliga förhandlingsverksamhetenj Frän flera häll är man beredd att I instämma i ochunderstryka att i samband med den senaste avtalsrörelsen pä den offentligasektorn framstod det klart att det statliga relationssystemet för förhandlingarär behäftat med påtagliga brister. Det nu tillämpade systemet medger intetillfredsställande kontakter mellan verket och regeringen. I arbetsgivarsidans,alltså statens, förhandlingsorgan ingår inte någon företrädare som har attfatta det slutliga avgörandet. Detta förhällande har enligt mängas uppfattninglett till komplikationer och onödig tidsutdräkt i förhandlingarna. Om vi serpå förhandlingsorganen inom den kommunala och enskilda sektorn, sä ingår idenna representanter som har att fatta det slutliga avgörandet.De förhandlingarsom enligt nuvarande system förs mellan avtalsverket och parterna får därförmer eller mindre karaktären av"skenförhandlingar". Denna dualism skulle man komma ifrån om man lätett statsråd fungera som ordförande i förhandlingsdelegationen. Motionen, som ligger till grund för reservationen, harremissbehandlats och två remissinstanser har tUlstyrkt och tvä har avstyrkt enöversyn enligt motionens förslag. En femte remissinstans, avtalsverket, harinte uttryckt någon bestämd mening. Utskottets motivering för avslag av motionen synes ossganska svag. Man hänvisar till att då avtalsverket inrättades var en avprinciperna att de högsta politiska instanserna bör stä fria i förhållande tillförhandlande och avtalsslutande parter. Men, herr talman, denna princip harman efter vad jag kan förstå redan avviktit ifrån i samband med att man 1970gjorde en översyn av organisationen och inrättade ett arbetsutskott inomdelegationen. I detta arbetsutskott ingår verkschefen, statssekreteraren ifinansdepartementet samt ytterligare tvä ledamöter. I propositionen 1970framhöll också statsrådet att tillkomsten av arbetsutskottet medför enökad smidighet i förhandlingsarbetet. Han ansåg också att det var av storbetydelse att kontakten mellan förhandlingsledningen och Kungl. Vad vi reservanter vUl är att man nu tar steget fullt utoch låter det ansvariga statsrådet inträda som ordförande iförhandlingsdelegationen. Vi har begärt en översyn som går i den riktningen. Vianser också att en sädan ordning skulle vara förenad med mänga fördelar. Med detta,herr talman, ber jag att fä yrka bifall till reservationen. Sammansättningen av den statliga delegationen vidkollektivavtalsförhandlingar HerrFRIDOLFSSON i (s); Herrar och har i enreservation yrkat bifaU till motionen 1387, vari yrkas att anhållerom förnyad översyn rörande den statliga förhandlingsverksamheten. Enligt utskottets uppfattning förehgger ej behov av någonöversyn. Så sent som gjordes en förändring av organisationenför avtalsverkets ledning. Efter förslag av förhandlingsutredningen utökadesantalet styrelseledamöter från åtta tUl elva samt inrättades ett arbetsutskott.För inflytande har tidigare inrättats lönedelegation somskall överlägga med det statsråd som därtill förordnats, för närvarandestatsrådet , samt godkänna avtal. Om lönedelegationen vägrar godkännaförhandlingsuppgörelsen kan frågan underställas . Motionärerna vill att ett statsråd skall vara ordförande iden statliga förhandlingsdelegationen. Man anser att förhandlingarna därigenomskulle gå snabbare och risken för missförstånd minskas.