prot · FV09115 · 1972-12-31 00:00:00 — Det skulle alltså bli en stödundervisning i gymnastik för dem sominte har lärt sig simma. Majoriteten i utbildningsutskottet har yrkat avslag påmotionen, även om man i allmänna ordalag talar om hur viktigt det är att allabarn lär sig simma. Men om de nu inte gör det, hur vill utskottsmajoritetenordna det då? Folkpartisterna och har avgivit en reservationtill utskottets betänkande. Den uppfyller kanske inte helt de önskemål viuttryckt i motionen, men den tar i alla fall vara på våra intentioner, så attkommunerna skall kunna få utnyttja stödundervisningens resurser även förundervisning i simning under ämnet gymnastik. Reservationen betyder därförenligt vår uppfattning ett steg framåt. Jag yrkar bifall till den reservation somfogats till betänkande nr 38. I detta anförande, under vilket fru andre vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde i (s). HerrSCHÖTT (m); Personligen är jag utomordentligt glad förvarje framstöt som görs här i och som innebär stöd åt strävandena förökad simkunnighet. Ett faktum är nämligen att situationen i vårt land på detområdet är klart otillfredsställande. Jag kan nämna att vid lärarhögskolorna iNorrland visade en undersökning att avlärarkandidaterna - det gällde aUtså inte skolbarn - inte var simkunniga. gäller det skolbarnen och hur man skall kunna hjälpadem så att de får undervisning i simning. Jag tillåter mig då erinra om attSvenska livräddningssällskapet Simfrämjandet, de två organisationerna harnumera gått samman, sedan fem är genomför en årlig rikstävling i simkunnighetför skolungdom i årskurserna 36. Resultatet av denna tävling visar på englädjande ökning av simkunnigheten för dessa 9-12-åringar, med en årligförbättring på 2 å . Ar 1971 var simkunnighetsprocenten för dessaårskurser genomsnittligt . kunde bara hälften av9-12-åringarna i städerna simma, en nivå som landsbygdens barn den gångenuppnådde först i åldern 12 . Vid simundervisning är det nödvändigt att ha en lämpligplats för undervisningen. Om den skaU vara effektiv bör man ha en lämpligtanordnad undervisningsbassäng inomhus eller ett tempererat bad utomhus. Jag kan inte underlåta att nämna att jag redan för tolv årsedan motionerade om något så naturligt som att samma statsbidrag skulle utgåtUl en simundervisningslokal som tiU en gymnastikundervisningslokal. Ett enigtstatsutskott tillstyrkte en utredning och beslöt om en sådan. Ännuhar ingenting hänt. Sex sju gånger har jag påmint vederbörande statsråd ochandra om hur angeläget det är att ordna denna fråga. Jag beklagar attregeringen inte visat frågan något intresse och hjälpt till att skapa goda förutsättningarför en effektiv simundervisning för skolbarnen. Den framstöt som gjorts av motionärerna hälsarjag med stor tillfredsställelse. De var inte helt nöjda med reservationen iutskottet. Måhända är inte jag det heller. Men det bästa vi nu kan göra om vivill stödja simundervisningen är att rösta för reservationen i utskottetsbetänkande. Jag ber att få yrka bifall till den. HerrMÅRTENSSON (s): Utskottet har i och för sig ingenting atterinra mot att man påpekar att simundervisningen är viktig. Men motionen - låtvara att saken inte återkommer i reservationen går ut på att man skullespecialdestinera medel för en stödundervisning i simning. Jag vill erinra omatt det inte är så länge sedan accepterade att man gick ifrån despecialdestinerade anslagen till skolorna och i stället tog det i störresammanhang. Att specialdestinera ett anslag för stödundervisning i simningskulle vara att frångå tidigare beslut. Dessutom kan det alltid medföra att manupptäcker andra avsnitt på skolans och undervisningens område där man skuUekunna finna skäl för att specialdestinera medel. I reservationen säger man att utnyttjandet avstödundervisningens resurser i simundervisningen bör vara en lokalangelägenhet. Man har inte talat om vad man skall ta ifrån. iRöstånga nämnde gymnastiken, men det sägs ingenting om detta i reservationen.Det betyder att om man skulle låta det här bli en lokal angelägenhet, så skulledenna stödresurs kunna tas från vilket annat ämne som helst. Utskottetvill fästa uppmärksamheten på att frågorna om resurser, om utnyttjandeav stödundervisning, om olika statsbidrag och om ansvarsfördelningen mellanstat och kommun är föremål för utredning, och i samband därmed skall desakkunniga föra vidare det arbete med statsbidragssystemet som utförs inomutbildningsdepartementet. Enligt utredningens direktiv är det angeläget attstatsbidragets storlek kan anpassas till kommunernas skiftande förutsättningaratt organisera skolverksamheten. Utredningen har alltså ett vitt fält att rörasig över. Vad utredningen kan komma fram till är det naturligtvis svårt att nusäga. Men utskottsmajoriteten anser att det inte skulle vara särskilt lyckligtom beslutar att stödundervisningen bör vara en lokalangelägenhet och på det sättet binder upp den utredning som sysslar med dessating. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. i (fp); Jag tycker att det är beklagligt, herrMårtensson, att utbildningsutskottets majoritet över huvud taget icke säger ettdugg mer än att det är av största vikt att alla barn får lära sig simma iskolan. Utskottet säger att det inom gällande ramar för stödundervisningen inteär möjligt att tillgodose detta behov och att det inte är lyckat med ettspecialdestinerat statsbidrag. Därför avstyrker utskottet motionen medhänvisning till en pågående utredning om ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun i vad det gäller skolväsendet. Jag anser att detta i klartext betyder attutbildningsutskottet över huvud taget icke vill röra ett finger för att fråganskall föras framåt, så att vi når det uppställda målet att barnen i grundskolani varje årskurs skall lära sig simma ett visst antal meter. Reservationen, som jag icke är helttUlfredsställd med, har i alla fall den klara fördelen att reservanterna villangripa problemen och i ett sammanhang, så att stödundervisningskall kunna meddelas i ämnet gymnastik. Det betyder kanske i sig självt icke såmycket , eftersom skolorna knappast har råd att avstå fränstödundervisning i andra ämnen såsom svenska och matematik. Men det viktiga äratt genom ett bifall till reservationen inte bara säger att alla barnskall lära sig simma utan dessutom anvisar en väg som kommunerna kan gå den dagdå de eventueUt själva får fördela de statsbidrag som utgår till skolväsendet.Det är lättare att i kommunerna behålla de regler som en gång fastställts av riksdagenän att i kommunerna få införda nya regler som dessutom naturligtvis kommer attkosta pengar. HerrMÅRTENSSON (s) kort genmäle: Det är ingalunda så och det framgår avutskottets skrivning - att vi ställer oss främmande för behovet avsimundervisning. Enligt läroplanen förkommer simundervisning i årskurserna 3-9.Vad vi anser är att man inte kan ge denna undervisning ett särskilt stöd genomett specialdestinerat anslag. Dessutom kanske vi skall erinra oss att stödundervisningeni den form den nu har vilket är alldeles riktigt, tycker jag - är avsedd atthjälpa de elever som har svårighet att följa med i elementära ämnen. synnerligenviktigt område, som jag förmodar att den pågående utredningen kommer att fåsyssla med. Vi får nu avvakta utredningen och se vad den leder tiU.Det är väl möjligt att den kommer fram tiU ett resultat, som innebär attkommunerna får större rörelsefrihet när det gäller stödundervisningen. I mitt förra anförande nämnde jag attsimkunnigheten blivit något bättre bland eleverna, men givetvis är situationenfortfarande långt ifrån tillfredsställande. Målsättningen bör vara att var ochen, som genomgått , har lärt sig att simma.När man vill jämföra detta med andra områden måste jag framhålla, att simningär en livsviktig angelägenhet. Genom att barnen lär sig simma har de dessutomökade fömtsättningar att bli harmoniska och lyckliga människor. Det talas här om att man skall avvakta utredningar. Jaghar nämnt ett skrämmande exempel. har gått sedan ett enigt statsutskotttillstyrkte en utredning, där det gällde en så enkel sak som att ge sammastatsbidrag till en simundervisningslokal som till en gymnastikundervisningslokal.Denna självklara reform har ännu inte genomförts. När nu några motionärer kommer med ett gott förslag, finnsdet all anledning för oss att stödja det. Slutligen vill jag framhåUa att risken fördrunkningsolyckor är oändligt mycket större bl. a. därigenom attsmåbåtarna har blivit så populära och denna fritidsverksamhet fått så storomfattning. Jag är medveten om att vi här i kammaren lidkommer att få en interpellationsdebatt om simkunnigheten i landet. Därför skalljag begränsa mig tiU det anförda och endast än en gång yrka bifall tillreservationen. i (fp): Låt mig bara få lämna en upplysning, som visaratt det faktiska behovet av simundervisning och extra simundervisning fortfarandeär skrämmande stort. Jag har i min hand en alldeles färsk undersökninggenomförd i min egen kommun, en kommun som aktivt har satsat påsimundervisning. Denna undersökning visar att i årskurserna 3-6 är 65 procentav eleverna simkunniga av dem uppnår alltså inte det mål somgrundskolans läroplan fastställer. Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildning.sutskottetshemställan i betänkandetnr 38 röstarja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Användning av skattesystemet som regionalpolitisktinstrument, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Röstångabegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: § 18 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 39 ianledning av motion angående rätten till enskild undervisning i hemmet. Utskottets hemställan bifölls. § 19 Användning av skattesystemet som regionalpolitisktinstrument, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 47 i anledning av motioner angående användning av skattesystemetsom regionalpolitiskt instrument, m. m. I detta belänkande behandlades motionerna 1972:172 av m. fl. (fp)vari hemställts att hos Kungl. 1. attföretagsskatteberedningen (Fi 1970:77) genom tilläggsdirektiv fick i uppdragatt utreda skattesystemets användning som regionalpolitiskt instrument, 2. att denallmänna arbetsgivaravgiften differentierades för att stimulera ökadsysselsättning inom stödområdet samt 3. att en generöstillståndsgivning tillämpades för investeringsfonderna utanförstorstadsregionerna och stäUdes till företagens förfogande utan särskildprövning för investeringar inom det inre stödområdet, 1972:208 av m. fl (c)vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa om en allsidigutredning av skattepolitikens användning som regionalpolitiskt instrument ienlighet med vad som anförts i motionen, 1972:306 av i Gäddvik m. fl. (m) varihemställts att hos Kungl. Maj;t skulle anhålla om förslag angåendedifferentierad beskattning av flytande bränsle i syfte att motverka olikapriser på detta i olika delar av landet. 1972:423 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen beslutade att den allmänna arbetsgivaravgiften ej skuUe omfattaföretag belägna inom det allmänna stödområdet. 1972:601 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t som sin mening gav tUl känna att större krav bordeställas på etablering inom stödområdet när företagen utnyttjade avsatta investeringsfondsmedel samt 1972:648 av m. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om utredningbeträffande ett system med specieUa industrietableringsfonder i syfte attstimulera företagsetable-ringar i inland i enlighet med vad somanförts i motionen. Användning av skattesystemet som regionalpolitisktinstrument, m. m. Utskottet hemställde att skulle avslå 6. motionen1972:648. 1. av herrar Josefson i Arrie (c), i (fp),(), i (c) och (), vUka ansett attutskottet bort hemställa, att med anledning avmotionerna 1972:172, 1972:208, 1972:306, 1972:423, 1972:601 samt 1972:648 iskrivelse tiU Kungl. Maj:t skuUe anhålla om en allsidig utredning avskattesystemets användning som regionalpolitiskt instrument. 2. av herrar i Trobro (m) och (), vUkaansett att utskottet bort hemstäUa, att med anledning av motionerna 1972:172,1972:208, 1972:306, 1972:423, 1972:601 och 1972:648 i skrivelse till Kungl.Maj:t begärde utredning av frågan om en differentiering ilokaliseringspolitiskt syfte av indirekta skatter och avgifter. har under en följd av år ipartimotioner till hemställt att hos Kungl. Maj:t mätteanhålla om en allsidig utredning av skattesystemets användning somregionalpolitiskt instrument. Det är bl. a. denna vår motion, men också en radandra motioner, som upptas i skatteutskottets betänkande nr 47, vilket vi nubehandlar. Dessa motioner vår motion och andra motioner som harväckts i samma syfte har ständigt avvisats. Vi kan ju konstatera för attutskottets ordförande inte skaU behöva ta upp tiden med det att majoritetenständigt har avvisat de propåer som framförts molionsledes. Det är i och försig ingenting märkvärdigt med det; detta ligger ju helt i hnje med det intressesom den socialdemokratiska majoriteten visar för regionalpolitiken. Användning av skattesystemet som regionalpolitisktinstrument, m. m. Under den vecka som snart gått till ända harregionalpolitiken diskuterats ovanligt flitigt. Tyvärr kan man säga att dennadebatt rent av blivit litet hätsk, delvis kanske beroende på alt regeringensföreträdare och även andra .som blandat sig i debatten inte satt sig in i vadcenterns förslag i regionalpohtiskt syfte, framfört i vår riksplan, egentligeninnebär. Skillnaden mellan våra förslag och regeringens förslag somframfördes i propositionen 111 är ju inte så stora som debattenskulle ha kunnat ge vid handen. I båda fallen räknar vi med befolkningsramareller befolkningstal vilket man nu vill kalla dem - för länen som enmålsättning för den framtida planeringen. Inte i något fall är det fråga omtvångsförflyttning av människor; det är ramar och befolkningstarsom ligger som underlagför målsättningen i den regionalpolitiska planeringen. I många län - vi kanräkna upp dem undan för undan - hamnar riksplan och regeringensförslag i propositionen 111 på strängt taget samma målsättning. Det är först när vi kommer till storstadslänen och tillskogslänen som skillnaderna mellan de här båda riksplanerna gör sig gällande.Centern har haft en större ambition när det gällt att bromsa tillväxlen istorstäderna. Vi har haft en större ambition att hålla och i någon män utöka invånarantaleti skogslänen, sä att människorna skulle kunna få en fullgod service över helalandet. Vi har haft en större ambition att fördela den tilltänkta folkökningenunder över hela landet. Skillnaden är inte större. Då har man sagtatt inte har. några medel att styra denna utveckling. Jo, vi har ettmedel som vi just nu behandlar i skatteutskottets betänkande nr 47, nämligenatt använda skatterna som ett regionalpolitiskt instrument. Vi har många andramedel som det här inte finns någon anledning att redovisa. Det medel som vi just nu är beredda att besluta om är intepå något sätt någon internationell nyhet. I mänga andra länder med sammaekonomiska system som vårt lands har man också samma problem med den regionalabalansen som vi har i , men man har i mänga andra länder använt just ettsystem motsvarande det som redovisas i det förslag som vi nu behandlar för attråda bot på den regionala obalansen. Man har gått in för en differentiering avskatterna på olika sätt. Med den korta motivering jag här givit ber jagatt få yrka bifall till reservationen 1 i skatteutskottets betänkande nr 47. HerrHÖRBERG (fp); har i motionen 203 till årets riksdagnärmare utvecklat flera olika sätt att använda skattesystemet somregionalpolitiskt styrinstrument. Löneskatten eller arbetsgivaravgiften .som den kallaserbjuder en utomordentlig möjlighet när det gäller att öka eller begränsaantalet anställda och kan med fördel användas i allmänt konjunkturpolitisktsyfte. Man kan höja löneskatten i lägen då arbetsmarknaden är överhettad. Mankan sänka den då man vill stimulera företagen atl anställa flera personer. Som en parentes måste jag då påpeka att vi får i detta resonemang helt bortseifrån att löneskatten nu höjs i ettlågkonjunkturläge då den egentligen borde ha sänkts. Lika väl som man kan använda löneskatten som konjunkturpolitisktinstrument, lika väl kan den användas som regionalpolitiskt styrinstrument.Man kan sänka löneskatten i regioner där man vill främja ökad sysselsättning,och man kan höja löneskatten i andra regioner om man där vill dämpa enöverhettad arbetsmarknad. Löneskatten borde efter erforderlig ulredning kunnaligga som ett beredskapsinstrument för regionalpolitisk styrning. Investeringsfonderna har haft som huvudsakligtsyfte att vara konjunkturpåverkande. I goda konjunkturer har avsättning tillinvesteringsfonder stimulerats att öka för att sedan frisläppas i dåligatider. Investeringsfonderna bör även kunna utnyttjas såsom regionalpolitisktinstrument. I regioner med stödkaraktär borde investeringsfonder kunnautnyttjas utan särskUd prövning för etablering, utbyggnad osv. Vad vi begär i reservationen till skatteutskottetsbetänkande nr 47 är enbart att en aUsidig utredning bör göras avskattesystemets användning som regionalpolitiskt instrument. Frutalman, jag ber att få yrka bifall till reservationen 1. Användning av skattesystemet som regionalpoUtisktinstrument, m. m. I och med att strukturen i värt land är såskiftande har begreppet stödområden allmänt vedertagits - dvs. delar av vårtland som har svårt att hävda sig i konkurrensen när det gäller att skapaförutsättningar för företagsamhet. intar i detta sammahang av mångaorsaker en central plats. För att nu eliminera nackdelarna inom ett stödområde måstede onaturligt höga produktionskostnaderna neutraliseras. Dessa beror bl. a. påtransportkostnaderna, kommunikationsförhållandena och avgifter av olika slagvilka belastar produktionen. Det är då ganska naturligt alt det väckts mänga förslagtill lösning av dessa problem. Atl så är fallet kommer klart till synes i dettautskottsbetänkande, där ett flertal motioner, syftande till utjämning avkostnadsläget, har behandlats. Motionärerna anser att om så sker skapasbetingelser för en konkurrensneutralitet med den företagsamhet som är belägeninom mera folkrika trakter. a. kan observeras förslag om att differentierabeskattningen av flytande bränslen, förslag om att slopa arbetsgivaravgifteninom stödområdet samt förslag avseende medel, avsatta till investeringsfonder. lokaliseringsutredning, som ingående prövat olikamöjligheter att använda skattedifferenser, anser att ett främjande avinvesteringarna är en bra stimulans som bör prövas. Men vi reservanter anseratt enbart detta inte är tillräckligt, varför vi i reservalionen 2 har pekat påolika alternativ i anslutning till de motionsyrkanden som finns. Skillnaden mellan de bägge reservationerna är att vi frånmoderathåll anser att skattesystemets användning som regionalpolitisktinstrument bör begränsas till indirekta skatter och avgifter, medan man ireservationen 1 icke utesluter att även den direkta beskattningen kan användasi samma syfte. Med denbegränsning vi förordar bör det gå snabbare att utreda frågan Användning av skattesystemet som regionalpoUtisktinstrument, m. m. om endifferentiering av skattesystemet. Det är en tvingande nödvändighet att såsker och att det sker omgående. Därför, fmtalman, ber jag att få yrka bifall till reservationen 2. Det är en principiell skillnad mellan vårinställning och de borgerligas i den här frågan, det är bara att konstatera. Vimenar att dessa syften bör främjas genom andra åtgärder. Det står ju interiksdagens ledamöter främmande att så kommer att ske liksom det har sketttidigare. Så ligger helt enkelt frågan till, och det fiänar därför inte myckettill att vi fördjupar oss i någon längre diskussion. Vi säger att skattebestämmelserna så långt möjligt börvara konkurrensneutrala, och det blir de alldeles uppenbart inte om mandifferentierar skatten. Vi säger vidare att en differentiering ytterhgareskulle komplicera skattesystemet och göra det mer svårtillämpat än vad vi i dagkanske tycker att det är. Det är en annan motivering. Kanske samtliga ledamöterhar fått en utrednmg, som har kommit från och som visar atterfarenheterna från och , där man har gjort försök i det här avseendet,inte manar till någon efterföljd. Det visar sig att det endast är en bråkdelsprocent av företagen som har utnyttjat den här möjligheten. Men det finns ocksåde som har utnyttjat dessa skattelättnader utan att det har haft någotregionalpolitiskt syfte. Med dessa få ord, fru talman, ber jag att få yrka bifaUtill utskottets hemstäUan. Överläggnuigen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av i Arrie m. fl. samt 3:o)reservationen nr 2 av herrar i Trobro och , och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då herrSöderström begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2.o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringäven beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 47 antar reservationen nr 1 avhert Josefson i Arrie m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 2 av herrar i Trobro och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enUghet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 47 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Beskattningen av ränteavkastning från skogskonto § 20 Beskattningen av ränteavlcastning från skogskonto Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 56 i anledning av motion angående beskattningen avränteavkastning från skogskonto. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:636 av m. fl. (m) vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t begärde sådan ändring i förordningen (1954:142) omtaxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto, att möjlighet skapadesför skogskontoinnehavare som så önskade att göra uttag av ränteavkastningenoch få denna beskattad som andra kapitalinkomster. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1972:636. Reservation hade avgivits av herrar i (m)och i Trobro (m), vilka ansett att utskottet bort hemställa, att , med bifall till motionen 1972:636, iskrivelse till Kungl. Maj.t begärde sådan ändring i förordningen (1954:142) omtaxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto, att möjlighet skapadesför skogskontoinnehavare som så önskade att göra uttag av ränteavkastningenoch få denna beskattad som andra kapitalinkomster. i (m): För att underlätta en rationellareskogsavverkning har som bekant skogsägarna möjlighet att eliminera den högaskatten, framför aUt marginalskatten, genom att vissa år göra störreskogsuttag. Detta tUlgår så att de sätter in pengar på skogskonto, där de inteblir Beskattningen av ränteavkastning från skogskonto föremålför beskattning förrän de tar ut och disponerar dessa pengar.Ränta utgår på de innestående medlen.