prot · FV0963 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta är inle rätta tidpunkten alt ta denslutliga diskussionen, utan diskussionen bör föras i anslutning tilloffentlighets- och sekretessutredningen. Sedan kan vi vara överens om att kritisera det manuellasystem som används på länsslyrelseplanet, men även den frågan är svår attmed etl enda slag lösa genom en ändring av lagstiftningen . Det är ocksåen fråga som har anknytning till offentlighels- och sekretessutredningen, ochden bör vi titta på i det sammanhanget. Det är då man kan väga för- ochnackdelar mot varandra. Genom att ta beslut om CPR väljer man i realiteten,och därmed är man fast. Man valde inte på det definitiva sättet 1946, utan detvalet står vi inför . Jag har sagt att det är synd att slatsmakterna inte vaknattidigare och att det kan bero på att det inte har funnits en så stark allmänopinion förrän folk- och bostadsräkningen kom 1970. Vi lider av att haett laglöshetens tillstånd på detta område som verkligen inte leder till någonrättssäkerhet. den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, m. m. FruHOLMQVIST (s): Det hade naturligtvis varit önskvärt attdenna debatt hållits innan avtal tecknats om hyra med rätt till köp avdataanläggningen. Men efter delta konstaterande har man enligt mitt förmenandeatt fatta ett praktiskt beslut. farhågor om den debatt som förtshar ju besannats. Om detta beslut inneburit någon förändring tUl det sämreför den enskilde ur sekretessynpunkt hade jag inte stött ett sådant förslag. kritik gäller ju den nuvarande lagstiftningen, ochdet har inte med dagens beslut att göra. Pastorsämbetena får lämna ut deuppgifter som hon har nämnt, likaså. Och om nuadressuppgifter är offentlig handling, så sker detta oavsett om man inrättarett centralt personregister eller ej. De uppgifter som kommer att bli tillgängliga vidinrättandet av ett centralt personregister kan redan inhämtas på annat sätt,exempelvis genom länsstyrelserna. Det har nämnts och det har menat att delta inte alls är bra, och det är väl bara all konstatera.Att decentralisering skulle ha någon betydelse i det här sammanhanget har jagsvårt att förslå, den finnsju redan. , som har lekmannainslag avrepresentanter för intresseorganisationer och riksdagsmän, var enhällig i sinhemställan till Kungl. Maj:t om att ett centralt personregister skulleinrättas. I sammanfattningen i promemorian uttalas, att uppgifterna i det nyasystemet blir mera lättillgängliga endast för dem observera det - somansluter terminaler eller datorer tUl CPR. Sådan anslutning bör förutsättabeslut av Kungl. Maj;t. I hemställan heter det att för anslutning tillregistret med terminal eller dator krävs Kungl. 4* protokoll 1972. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. Projekt av den här typen tar att utreda ochprojektera. Reservanternas förslag innebär att de som arbetar med uppbyggandetav CPR-datasystemet måste avbryta detta arbete. Det måste efter vadjag kan förslå vara svårförklarligt för myndigheten, i detta fallriksskatteverket, och de direkt berörda, de som arbetar ined projektet,eftersom det ur sekretessynpunkt inte händer något i sak, då redan befintligasystem innehåller samtliga de uppgifter som skall ingå i CPR. I reservanternas motivering finns en underton av misstronär man skriver: "Den omständigheten att hörts i frågan och undervissa villkor tillstyrkt inrättandet av CPR finner vi inte utgöra någon garantiför att verksamheten kommer alt bedrivas inom gränserna för den blivandelagstiftningen på dataområdet." Delta utgör enligt mitt förmenande etlallvarligt misstänkliggörande av som myndighet och av desspersonal. Reservanternas förslag innebär också att man motsätter sigatt det nu manuellt förda personregistret skuUe kunna göras säkrare. Jag skallkanske förklara att detta är ett register huvudsakligen över personer sominvandrat, utvandrat eller överförts till eller ifrån obefintlighetsregister.Nu bokstavligt talat handplockar nian inte mindre än 1,1 miljon sådana kort,ett för att använda ett modernt uttryck dödtråkigt arbete. Det framgår av svårighetenatt rekrytera personal och den stora personalomsättningen på det här området. Med detta följer också risk för felaktigheter, som förenskilda personer kan betyda rättsförluster, såsom inomsocialförsäkringsområdet och annat. Samma sak gäller för skattebetalare. Detskulle bli lättare alt definiera inbetalning av skattemedel som sker medofullständiga uppgifter från arbetsgivare som har haft tillfälligt anställdaarbetstagare. Beträffande centraliseringen anser jag liksomstatskontoret att det måste vara bättre att ha ett centralt register därpersonalen helt kan göras medveten om de problem som finns ur sekretessynpunktoch därmed också blir vaksam för de problemen och lätt har tillgång tillexpertis på området vid fall av svårbedömd art. De som irriteras av direktreklam av olika slag kan välinte bli befriade från detta. 1 egenskap av barnavårdsman har jag haftanledning att i fall dä ensamma mödrar känner stor oro beklagaden påträngande reklam som vederfares nyblivna mödrar med hejiga lyckönskningartill den lyckliga tilldragelsen. Vänlig påminnelse att hustrun fyller är kanvara mera oförargligt och kanske fyller en uppgifl som praktisk påminnelse åtäkta män och blir möjligen till oväntad glädje för en och annan hustru. Jag vill understryka vad herrar och harsagt om den av skatteutskottet föreslagna rådgivande parlamentariska nämnden. borde ju vara självskriven. Jag skall inte i onödan ta kammarens tid i anspråk ochvill inte upprepa vad har sagt tidigare om utskottets betänkandeutan yrkar bifall till utskottets förslag. HerrBRUNDIN (m): Bland de ärenden som vi nu behandlar finnsfinansutskottets betänkande nr 16, till vilket och jaghar fogat en'reservation. Ärendet gäller etl bemyndigande att beställa datoreroch kringutruslning för , bl. a. lill . Jag vill erinra kammaren om att departementschefen i åretsstatsverksproposilion, bilaga 7, säger att han är tveksam beträffande dennainvestering, som är på ca , för en dataanläggning vidKarolinska sjukhuset. Det pågår, säger han, just nu en utredning för attklariägga den eventuella lönsamheten med en sådan anläggning.Departe-mcnlschefen säger också att man bör avvakta resultaten av utredningeninnan man går till något beslut. Vi delar departemenlschefens uppfattning. Vitycker att man först bör göra klart, om en investering år lönsam och såledesbör göras, innan man fattar något beslut om bemyndigande att beställaerforderlig apparatur. Jag ber därför, herr talman, att få yrka bifall tillreservationen som är fogad till finansutskottets belänkande nr 16. Det är emellertid också en annan fråga som bör beröras idelta sammanhang. Det är en annan sekretessfråga än den som hardiskuterats här; den gäller principerna för beslut i dessa frägor. har det i storl sett gått till på det saltet,atl först föreläggs ett förslag om ett bemyndigande, och eftersom detbara är fråga om ett bemyndigande och inte om ett anslag, har man då inteansett det vara erforderligt att redovisa vad pengarna skall användas till.Sedan kommer det förslag lill om anslag inom ramen för bemyndigandet.Eftersom det ligger inom ramen för bemyndigandet, har man inte heller då ansettsig behöva lämna någon närmare redovisning för pengarnas användning. betänkande nr 16 inrymmer nu för förstagången en viss redovisning inför av vad de här pengarna skallanvändas lill. Jag säger bara "en viss redovisning" man talar omvilka myndigheter det äi- som skall få dataanläggningar och i stort settanvändningens inriktning. Men vi borde väl ändå kunna ställa kravet attbeslutsfattarna - - skall presenteras etl ordentligt beslutsunderlag,bl. a. innefattande något slags lönsamhetskalkyl. Det har vi nu inte fått. Jagkan försäkra att det skulle vara otänkbart alt ute i näringslivet söka förmåexempelvis en styrelse att falla beslut om sådana enorma investeringar utan attden förelagts en lönsamhetskalkyl, men det är vad man begär alt skallgöra. Den sekretess som man påstår vara erforderlig vid upphandlingen kan jaginte finna något skäl för. Jag tycker därför att bör bevaka sin rättatt få elt ordentligt beslutsunderlag vid kommande behandling av likartadefrågor. Inrättande av elt centralt personregister, III. HerrEKSTRÖM (s): Datafrågorna skär in på många områden. Detsom finansutskottet haft att ta ställning till - och som återfinns i utskottetsbetänkande nr 16 - är dels ett begärt investeringsanslag om 58 mUjoner kronorför anskaffning av datamaskiner under den civila delen av statens Inrättande av ett centralt personregister, m. m. datamaskinfond,dels frågan om ett beställningsbemyndigande framöver för samma ändamål, ipropositionen begärt till ett belopp av . På den förrapunkten är vi eniga i utskottet; på den senare är vi det inte. De moderatarepresentanterna har reserverat sig. Men låt mig innan jag berör reservationen i fråga ombeställningsbe-myndigandet ta upp några mer principiella synpunkter, som vi iutskottet anser hör hemma i den här debatten. Frågor om upphandling av viss materiel vid en statligmyndighet hör ju normalt hemma vid den myndighet som skall ha materielen. Närdet gäller datamaskiner, så är det två skäl som varit avgörande för att justden statliga upphandlingen fått ske i särskilt fastställda former, där statskontoretär den centrala instansen. Det ena skälet är väl att datamaskiner är dyrbara,och staten måste se till att de maskiner och den utrustning som anskaffasutnyttjas till fullo genom samordnat utnyttjande. Det andra skälet är att denhär upphandlingen är utomordentligt besvärlig samt tekniskt och ekonomisktkomplicerad och ansvarsfull. Den kompetensen har alltså samlats tillstatskontoret som central instans. Det är av dessa skäl som vi i ett sammanhangnu har att ta ställning till ett investeringsanslag för /73 föranskaffning av maskiner och till ett bemyndigande att beställa maskiner ochutrustning för utöver tidigare lämnadebeställningsbemyndiganden. Ett bemyndigande av den här arten är naturligt att Kungl.Maj:t begär av . Ofta finns ju inte ens den utrustning eller denmaskin man vill ha, och utvecklingsarbete av den här arten innebär åtagandensom staten måste infria. Att det begärda bemyndigandet omfattar just 95miljoner kronor är i sig inte särskilt intressant. Vi har i utskottet i detaljtagit del av de anskaffningar som enligt det begärda bemyndigandet är aktuella.De har ifrågasatts av reservanterna, men jag för min del - och jag vågar sägaför utskottsmajoriletens del - finner det självklart att man inte skall spillabort miljoner i onödan genom att ge offentlighet åt dessa siffror. Upphandlingär en grannlaga sak och bör behandlas som en sådan. I utskottets betänkande redovisas vissa av debeställningar som kan komma i fråga. Att de räknas upp här innebär självfalletinte att vi i finansutskottet tar ställning till om eller när den härmaskinutrustningen skall anskaffas. Det ligger i vissa fall relativt långt frami tiden. Prövningen av hur ett system skall byggas upp eller om en anskaffningär ekonomiskt motiverad sker i annat sammanhang, och om frågorna är avprincipiell vikt får de underställas för en övergripande bedömning ivederbörande utskott. Reservanterna däremot har gett sig in på en sakprövning avprojekten och anser sig ha sådan kompetens på området att en speciell, möjliganskaffning skall utmönstras och att bemyndigandet därför inte får innefattabeställningar för sjukhuset. Det måste innebära atl de i sak gerklartecken för beställning av alla andra projekt som inkalkyleras i de 95 miljonerna.Det är etl ställningstagande av betydligt större räckvidd än vad vi andra iutskottet har velat ta ansvaret för, och jag vill beteckna motionärernasställningstagande som mycket anmärkningsvärt. Vi har ifinansutskottet mycket ingående behandlat detta ärende. vilket harlett till att de moderata reservanterna nu har gått sina partivänner till mötestill . Reservanterna vill låta bemyndigandet omfatta 88 av de 95miljonerna men inte de återstående 7. Det är mycket möjligt att den aktuella beställningen inleskall göras -en utvärdering pågår ju men jag finner ställningstagandetprincipiellt betänkligt. Det kan inte ankomma på finansutskottet ;itt i dennaform avvisa ett projekt som vi vet mycket litet om. Låt mig sedan säga följande i fråga om den allmännadebatten om statens anskaffning av datamaskiner. har att bevakaatt rationaliseringar och besparingar inom statsverksamheten kommer till ståndi all den utsträckning som är möjlig. Den tveksamhet som eventuellt kan finnasmot anskaffningen och utvecklingen av ett visst system från principiellautgångspunkter får inle leda till etl idiotstopp, som gör att vi stårhär och säger - vilket ju faktiskt sker inte sä sällan här i kammaren redan nu- att statsverksamhet bara kostar mer pengar; där kan man inte rationalisera,varför använder man inle de möjligheter som den moderna datatekniken erbjuderosv.? Här har elt ansvar som vi inte skall krypa undan. Jag yrkar,herr talman, bifall till finansutskottets hemställan. Inrättande av ett centralt personregister, m. HerrBRUNDIN (m) kort genmäle: påstår att vi reservanter vetväldigt litet om det ärende som vi har givit oss på. I själva verket har vibaserat vårt ställningstagande på departementschefens inställning sådan denuttrycks i statsverkspropositionen. tycker tydligen särdeles braom att fatta beslut om sådant .som han vet väldigt litet om. Det är precis sådet går till i detta fall. Vi har, , i ganska stor utsträckning fått denmoderata motionen tillgodosedd genom att det i belänkandet nu för första gångenfinns en nägot så när utförlig redovisning av vad pengarna skall användas till.En sådan redovisning har inte fått tidigare. Men jag lyckerfortfarande att den är otillräcklig. Ätminstone i utskottet men helst införhela borde vi fä en redovisning av lönsamhetskalkylerna för dessainvesteringar. () kort genmäle: Jag kan bara upprepa vad jag sade tidigare.Det är inte finansutskottets uppgift att göra den prövningen, utandatamaskinanvän-dandel prövas av andra utskott. I deras bedömning kommergivetvis lönsamheten och de kalkyler som åberopade in i bilden. Jag noterar att är belåten med attfinansutskottet har redovisat projekten. Det är emellertid den principielhifrågan, , som är betänklig. Ni öronmärker en anläggning och sägeratt den vill ni inte vara med om. Men ändå har ni sagt ja till alhi de övriga.Det har vi andra i finansutskottet inte gjort i och med att vi har tUlstyrktbemyndiganden pä ! den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, m. m. HerrHUGOSSON (s): Jag ber kammarens ärade ledamöter om ursäktför att jag inte förhandsanmält mig till denna debatt. Det sammanhänger med attjag kom till , eftersom offentlighets- ochsekrete.sslagstiftiiingskommittén har sammanträtt hela . När viavslutade vårt arbete var vi fullständigt eniga om ettförslag till datalag, som kommer att presenteras. Offentlighets- och .sekretesslagstiftningskommittén harhaft promemoria om upprättande ;iv ett centraltpersonregister på remiss. I kommitténs yttrande - det framgår avskatteutskottets betänkande - har kommittén framhållit att "den i 2 kap.tryckfrihetsförordningen fastslagna offentlighetsprincipen endast innefattaren rätt att ta del av allmän handling samt att mot fastställd avgift fåavskrift därav. Någon skyldighet för myndighet att utföra bearbetningar avmaterialet kan enligt inte härledas ur offentlighetsprincipen.Beställningar omfattande viss kategori med angivna bestämningar eller avfortlöpande leverans av exempelvis adressförändringar kräver särskilda åtgärderoch ett icke obetydligt arbete. Sädana beställningar behöver alltså inte pågrund av offentlighetsprincipen efterkommas utan särskild prövning. Ännutydligare är att någon rätt att ansluta terminal till systemet inte kanhärledas ur offentlighetsprincipen." Vi har således haft möjlighet att i offentlighets- ochsekretesslagstift-ningskommittén framlägga de synpunkter som vi ansäg borde blibeaktade i samband med uppbyggandet av detta centrala personregister. Samtliga de synpunkter som offentlighets- ochsekretesslagstiftnings-kommittén har framfört har blivit beaktade. Därtill hardepartementschefen föreslagit att en särskild parlamentarisk nämnd skall ståtill förfogande för att avgöra de frågor som har anknytning till utnyttjandetav detta centrala personregister. Men såsom ledamot i en statlig kommitté måstejag re;igera när man i reservationen till skatteutskottets betänkande skriver: "Den omständigheten att hörts i frågan och undervissa villkor tillstyrkt inrättandet av CPR finner vi inte utgöra någon garantiför att verksamheten kommer att bedrivas inom gränserna för den blivandekigstiftningen på dataområdet. Vi anser det tveksamt om utredningen borde hatagit ställning i CPR-frågan innan den framlagt sin principiella syn pådataregistrens utnyttjande." Detta är, herr talman, med föriov sagt ett mycketbesynnerligt uttalande i denna reservation. Det innebär nämligen, omutredningen följt reservanterna, att en statlig kommitté skulle vägra att avgeett remissvar i en fräga som är av så utomordentligt stor vikt och som berörförhållanden som är föremål för allmänhetens oro. Jag tycker det är besynnerligt att man inte vill inhämtasynpunkter från en kommitté som har arbetat med dessa frågor i snart tre år.OSK har i fullständig enighet tillstyrkt detta förslag. J;ig vill fråga herrOlof i om han inte har något förtroende för sinpartibroder, riksdagsmannen , som står bakom della remissvar. Jag villfråga representanter: ni inte något som helst förtroende förer ledamot i , som tillika är chefredaktör för Nyheter?Jag vill fråga moderata samlingspartiets ledamöter: inte heller ni tilltrotill en f, d, presidiesekreterare i moderata samlingspartiets kansli, som ocksästår bakom detta remissvar? påstår att alltid har handlat efterprincipen: "Lagarna först - datorerna sedan". har kanskebestämt sig för att handla efter den principen . Men jag vet inte attfolkpartiet hade något emot införandet av datateknisk behandling avuppbördssystemet och folkbokföringen. Det är i princip dessa uppgifter vi nudiskuterar, Alla de uppgifter som skall ingå i centrala personregistret finns,som åtskilliga talare här har anfört, ute i länsstyrelsernasdatakontor. Det enda man gör är en teknisk förändring. 1 debatten har det från oppositionen talats om personligintegritet, men ingen har definierat detta uttryck. I debatten om den automatiska databehandlingens risker harman alltså huvudsakligen givit uttryck ät farhågor för vad man har kallat denpersonliga integriteten. Med syftning på ungefär samma förhållanden har detockså i anslutning till bl. a. tryckfrihetsförordningen talals om privatlivetshelgd. 1 främst amerikansk juridisk doktrin har det utbildats ett rättsligtbegrepp privacy. men då man försöker precisera vad som egentligen avses meddetta uttryck visar det sig mycket svårt att göra någon exakt gränsdragning.Grundtanken torde emellertid sannolikt kunna uttryckas så, atl den enskilde börha tillgång till en fredad sektor inom vilken han kan avvisa inblandning fråndet allmänna och från andra som han uppfattar såsom obehöriga. Del har framhållits att tanken på en fredad sektor för denenskilde är resultatet av en ganska sen historisk utveckling. Från bysamhälletoch familjen saknas det belägg för att några anspråk på avskildhet från deenskilda kunde uppfattas som befogade, Ä andra sidan torde solidariteten inåt ide små grupperna ha motsvarats av en slutenhet utåt, varigenom gruppensmedlemmar kunnat hävda sin egenart och avskildhet. Svårigheterna med att fastställa vad man menar medintegritet sammanhänger med att en rätt att b/i (ämnad i fred aldrig kan varaabsolut i ett samhälle. Gemenskapens krav på insatser från den enskilde i frågaom t, ex. arbete och skatter och upplysningar som skall ligga till grund förgemensamma åtgärder måste nödvändigtvis begränsa den privata sektorn. 1 nära samband med detta anspråk på en fredad privatsektorstår kravet frän den enskilde att bli bedömd efter relevanta kriterier. Om man vet att en myndighet eller en organisation hartillgång till omfattande information om den enskildes personliga förhållanden,ligger den misstanken nära till hands att informationen utnyttjas till osakligaställningstaganden. Vidare föreligger risk att ofördelaktiga uppgifter om enpersons förflutna i otillböriig grad kan komma att påverka hans möjligheter iframtiden. Samhällets krav på solidaritet och ekonomisk effektivitet måslebegränsas bl. a. genom att övervakningen av den enskilde inte tillåts blifullständigt effektiv. Detta kan sägas vara grunden till den unika svenskaoffentlighetsprincipen, som vi i värt land uppfattar såsom en väsentlig faktori värt demokratiska .samhälle. Enintegritetstanke, uttryckt i så allmänna termer som jag har använt Inrättande av ett centralt personregister, m. m. den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, m. m. här,finner man i debatten i de flesta länder. Då man utifrån obestämt deklaradeutgångspunkter går över till konkreta avvägningsfrågor visar det sig emellertidföreligga viktiga och betydande åsiktsskillnader. Olikheterna visar sig mellanolika länder. Den i svensk lagstiftning rådandeoffentlighetsprincipen för sådana uppgifter som den enskildes adress,födelsedatum och civilstånd uppfattas sålunda i åtskilliga kontinentala ländersom närmast chockerande intrång i privatlivets helgd. Motsättningar finns ocksåmellan generationerna och mellan olika befolkningsgrupper inom ett och sammaland. Ett exempel på hur uppfattningen med tiden förändrats är de krav på insynsom de nutida svenska taxeringsförfattningarna ställer och som knappast skulleha ansetts möjliga . Jag finner med stöd av vad jag här har sagt att någonskarp och detaljerad gränsdragning kring vad som bör vara tillåtet knappast kangöras. Vissa riktlinjer torde man dock kunna dra upp. En utgångspunkt kan välanses vara att all information om den enskUdes förhållanden i och för sig kanberöra integriteten, I första hand är det användningen av informationen omhonom som den enskilde kan uppleva som en kränkning eller ett hot, men redanvetskapen om att uppgifter finns samlade kan stundom ha relevans. En bedömningav vad som skall anses vara otillbörligt intrång måste ske genom en avvägningmot de allmänna och enskilda intressena som talar för att information av skildaslag samlas och används för olika ändamål. Slutsatsen av detta är enligt mitt förmenande att denautomatiska databehandlingen medför helt nya faror för intrång i den personligaintegritetssfåren. Sådant inträng kan visserligen förekomma även som en följdav hantering av information, men med de nya möjligheter som Öppnatsgenom den automatiska databehandlingstekniken stegras de riskerna i sådan gradatt man kan säga att en principiellt ny situation har uppstått. Utöver dessa reella risker för inträng i samband medinsamling, bearbetning och utlämnande av information bör särskilt observerasden psykologiska effekt som vetskapen om den automatiska databehandlingensmöjligheter medför. Jag tror det är just denna psykologiska effekt som oppositionenförsöker utnyttja. Trots att vi har haft personregister med automatiskdatabehandling i det här landet har det ännu icke anförtsnågot exempel i där man kan hävda att denna nya teknik har skadat någonmänniska. Man talar allmänt om de risker och den fara som här föreligger ochbygger upp en psykologisk situation som man utnyttjar i debatten. Hela dendebatt som fördes i anslutning till folk- och bostadsräkning är etttypiskt exempel på detta. Tanken att information om enskilda okontrollerat kaninsamlas och bearbetas utan alt de berörda har kännedom därom är ägnad attväcka oro. Kravet på en fredad privat sektor innefattar inte bara atl detallmänna och enskilda faktiskt skall respektera det privata området, utan detinnebär också att de berörda skall kunna lita på att del förhåller sig på detsättet. Förutsättningarna härför är insyns- och kontrollmöjligheter gentemotdem som har tillgång till den nya teknikens resurser. Detta,herr talman, är den utgångspunkt som har i sitt arbete på