prot · FV0986 · 1972-12-31 00:00:00 — 1972:1465 av herrar () och () varihemställts dels all den föreslagna rällshjälpslagen gavs elt sådant innehållatl möjlighet skapades för part atl erhåUa allmän rättshjälp i den omfattningsom angivils i molionen, dels all skulle besluta atl i 9 § andrastycket förslaget lill rätlshjälpslag infördes en ny punkl "2. skiftesman vidbodelning samt skiljemän", att i samma lagrum andra stycket punkterna 2-6numrerades 37, samt att hänvisningen tUl punkten 2 i punkterna 4 och 5 saml i9 § tredje stycket ändrades sä all hänvisning skedde till punkten 3, 1972:1466 av () och (). Förslag till rättshjälpslag m. m. 1972:1467 avherr () vari hemställts atlriksdagen beslutade 1, atl avslåKungl. Maj:ts proposition 1972:4 med förslag liU ny rättshjälpslag ochinrättande av ett nytt kostnadskrävande, byråkrafiskl ämbetsverk, 2, atträttshjälpsanstalterna bibehöUs hos landslingen och att kostnaderna förverksamheten med rättshjälp helt skulle betalas av staten genom anslag lUllandstingen, 3, atl i övrigtuttala sig för en vidgad juridisk och samhällsinriktad utbildning för domarkåroch jurister, där prejudikat- och praxisförfarande eliminerades ochrättsspråket gjordes förståeligt för allmänheten, 1972:1469 av i Luttram, fl, (c) vari yrkats all vid behandUngen av proposition nr 4 1, hemställde hos Kungl, Maj;t om nya öven'äganden ochförslag senast till riksdag som tillgodosåg vad som anförts i motionen om a) rättshjälp åtnäringsidkare och b) täckning förmolpartskostnad, 2, hemställde hosKungl, Maj:t om förnyade överväganden rörande lämplig centralmyndighet förrättshjälpen med beaktande av vad som anförts i molionen, 3, hemställde hosKungl, Maj;t om förslag senast tUl rUcsdag lill nya sekretessreglerför rättshjälpsområdet som tillgodosåg vad som anförts i motionen, 4, tillkännagavför Kungl, Maj:t som sin mening vad som anförts i motionen om a) analys avrättegångskostnaderna m, m, b) den aUmännarättshjälpen och behovet av etl förstärkt administrativt rättsskydd, 1972:1470 av herrar i (m) och ()vari hemställts alt beslutade atl benämningen "allmän advokatbyrå"skuUe utbytas mot benämningen "rätlshjälpsanstalt", 1972:1471 av m, fl, (fp) vari hemställts attriksdagen beslutade med antagande av propositionen 1972:4 1, all hos Kungl,Maj:l begära att lagtexten i fråga om rättshjälp i förvaltningsärendenförtydligades på sätt som i motionen angivits, 2, all ge Kungl,Maj:l tUl känna vad som i motionen anförts om behovet av att kompletterareformen med förslag som föranleddes av betänkande från utredningen omrättshjälp i förvaltningsärenden, 3, att stadgandeti 8 § första stycket 3 i förslaget tUl rätlshjälpslag utgick. Förslag tiU rättshjälpslag m. m. 4, atf ge Kungl, Maj;t lill känna vad som i molionenanförts om behovet av allsidig och enkel information om rättshjälpslagensinnehåll, 1972:1472 av m, fl, (c, s, fp, m, vpk), 1972:1473 av m, fl,(m) vari hemställts att vid behandling av propositionen 1972:4 medförslag tUl rätlshjälpslag m,m, skulle 1, avslå förslageti vad gällde inrättande av statliga allmänna advokatbyråer, 2, avslå förslageti vad gällde all näringsidkare skulle undantagas från rättshjälp (8 § 1 st, 3, förslaget till rätlshjälpslag), 3, uttala atlannan än den som avlagt för behörighet lUl domaräm-bele föreskrivnakunskapsprov kunde förordnas tiU sådant biträde som avsågs i 21 § förslaget tUlrätlshjälpslag endast om synnerliga skäl förelåg, 4, uttala atl densom avlagt för domarämbete föreskrivna kunskapsprov men icke var advokat kundeutses till offentlig försvarare endast om synnerliga skäl förelåg, 5, avslå förslageti vad gällde införande av taxor för biträde och offentlig försvarare, 6, uttala att dåfråga om rättshjälp uppkom i mål och ärenden som anhängiggjordes vid domstoldet borde ankomma på domstolen all pröva frågan om rättshjälp och omförordnande och entledigande av biträde samt 7, uttala atträttshjälpen borde omfatta även biträdeshjälp vid bodelning samt kostnad försärskilt utsedd skiftesman vid bodelning. 1972:1474 av i Äkersberga (fp) vari hemställtsatt vid behandling av propositionen 1972:4 angående rättshjälpsreformbeslutade att viss rättshjälp skuUe kunna lämnas även till ideell förening,samt att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till erforderliglagtext och motivskrivning. A. alt skulle avslå motionen 1972:1467 såvittdäri yrkats avslag på proposilionen 1972:4, B. all skulle avslå motionerna 1972:1467 och1972:1473 såvitt däri yrkats avslag pä propositionen i vad gällde förslaget alt inrätta statliga advokatbyråer, C. atl beträffande benämningen allmänadvokatbyrå skulle avslå motionen 1972:1470, D. att rik.sdagen skulle bifalla propositionen såvittavsåg 2 och 45 §§ i del genom propositionen 1972:4 framlagda förslaget till rättshjälpslag, E. att med avslag på motionen 1972:1469beträffande centralmyndighet för rättshjälpen skulle bifalla propositionen såvitt avsäg 3 § förslaget lill rätlshjälpslag, F. att beträffande rättshjälp åt ideellförening skulle avslå motionen 1972:1474, G. alt beträffande rättshjälp ål näringsidkare skulle avslå motionerna1972:1469, 1972:1471 och 1972:1473 i denna del, H. att för sin del skulle anta 8 § förstastycket förslaget till rätlshjälpslag med av utskottet föreslagen lydelse, I. att beträffande rättshjälp för kostnader vidbodelning i anledning av motionerna 1972:1465 och 1972:1473 i denna del gavKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, K. atl beträffande rättshjälp för kostnader förskiljemän skulle avslå motionen 1972:1465 i denna del, L. att beträffande rättshjälp för täckning avmolpartskostnad skulle avslå motionen 1972:1469 i denna del, M. all med avslag på motionen 1972:1465 såvittgällde förslaget till lagtext skulle bifaUa proposilionen såvitt avsåg 9 §förslaget till rättshjälpslag, N. att beträffande beslutande organ i fråga omförordnande av biträde, m.m. med avslag på molionen 1972:1473 i denna delskulle bifalla proposilionen såvitt avsåg 19 § förslaget lill rätlshjälpslag, O. all beträffande behörighetskraven för biträdemed avslag på motionen 1972:1473 i denna del skulle bifalla proposilionensåvitt avsåg 21 § förslaget lill rätlshjälpslag, P. all beträffande laxebunden ersättning lillbiträde och offentlig försvarare med avslag på motionen 1972:1473 i denna delskulle bifalla propositionen såvitt avsåg 22 § förslaget tiU rätlshjälpslag ochförslaget lill ändring i 21 kap. 10 § , Q. all beträffande anstånd med erläggande avkostnadsbidrag, m.m. med avslag på motionen 1972:1466 skulle bifallapropositionen såvitt avsåg 16 och 27 §§ förslaget till rättshjälpslag, R. att skulle bifalla propositionen såvitt avsågförslaget till rätlshjälpslag i den mån del icke behandlats ovan, S. atl beträffande verksamhet under beteckningenjuridisk byrå i anledning av motionen 1972:176 gav Kungl, Maj;t lill känna vadutskottet anfört, T, atl beträffande rättshjälp iförvaltningsärenden, m,m, skulle avslå motionerna 1972:1469 och 1972:1471 idenna del, U, att beträffande beslutande organ i fråga omförordnande av offentlig försvarare skulle avslå molionen 1972:1472, V, all beträffande behörighetskraven föroffenllig försvarare med avslag på motionen 1972:1473 i denna del skullebifalla propositionen såvitt avsåg förslaget tUl ändring i 21 kap, 5 §rättegångsbalken, X, atl skulle bifalla propositionen såvittavsåg förslaget till lag om ändring i i den mån det ickebehandlats ovan, Y, alt skulle bifaUa proposilionen såvitt avsågförslaget tUl lag om ändring i lagen om införande av nya , Z, att beträffande domarutbildning m,m, skulleavslå molionen 1972:1467 i denna del, Ä. att beträffande sekretessregler förrättshjälpsområdel skulle avslå molionen 1972:1469 i denna del, Ä. att beträffande förenklingar irältegångsförfarandet m.m. skulle avslå motionen 1972:1469 i denna del. Förslag tiU rättshjälpslag m. m. Förslag tiU rättshjälpslag m. m. Ö, att beträffande informalion om den nyalagstiftningen skulle avslå motionen 1972:1471 i denna del. 1, beträffande inrättande av statliga advokatbyråer av fruKristensson (m) och (), vUka ansett all utskottet under B borthemställa, alt i anledning av motionerna 1972:1467 och1972:1473, såvitt däri yrkats avslag på propositionen i vad gäUde förslaget altinrätta statliga advokatbyråer, hos Kungl, Maj:t skulle anhåUa om nya övervägandenrörande huvudmannaskapet för samhäUets rättshjälp i enlighet med vadreservanterna anföri. 2, beträffandeinrättande av statliga advokatbyråer av herrar red (c), (), i (c), i (fp) och i (c), vUka ansett att utskottet under B bort hemställa, att i anledning av motionerna 1972:1467 och1972:1473, såvitt däri yrkats avslag på propositionen i vad gällde förslagetatt inrätta statliga advokatbyråer, hos Kungl, Maj:t skulle anhåUa om nyaöverväganden rörande huvudmannaskapet för samhällets rättshjälp i enlighet medvad reservanterna anfört, 3, beträffandebenämningen allmän advokatbyrå av () och (), vUka ansett att utskottet under C bort hemslälla, att i anledning av molionen 1972:1470 gav Kungl,Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört beträffande benämningen aUmän advokatbyrå, 4, beträffandecentralmyndighet för rättshjälpen av () samt herrar (), i (c). Polstam (c), Schött (m), i Röslänga (fp) och Nortby i (c), vUka ansett all utskottet under E bort hemställa, 1, skulle bifallapropositionen såvitt avsåg 3 § förslaget till rättshjälpslag, 2, med bifall lUlmotionen 1972:1469 i denna del gav Kungl, Maj;t lUl känna vad reservanternaanfört, 5, beträffanderättshjälp åt ideell förening av herrar () och i (fp), vilka ansett att utskottet under F bort hemställa, atl i anledning avmotionen 1972:1474 gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 6, beträffande rättshjälp åt näringsidkare av fruKristensson (m) saml herrar (), (), i (c),Schött (m), i (fp) och i (c), vUka ansettall utskottetunder G bort hemslälla, alt med bifaU tiU molionen 1972:1469 och ianledning av motionerna 1972:1471 och 1972:1473, alla motionerna i denna del,hos Kungl, Maj;l skuUe anhåUa om nya överväganden och förslag i enUghet med vadreservanterna uttalat, 7, beträffande beslutande organ ifråga om förordnande av biträde m.m. av () och (), vUka ansett att utskottet under N bort hemstäUa, 1, skuUe bifallapropositionen såvitt avsåg 19 § förslaget tiU rätlshjälpslag, 2, med bifaU lUlmolionen 1972:1473 i denna del gav Kungl, Maj:l tUl känna vad reservanternaanfört. Förslag tiU rättshjälpslag m. m. 8, beträffande taxebundenersättning till biträde och offentlig försva rare av () och (), vilka ansett att utskottet under P bort hemslälla, att med bifall tiU molionen 1972:1473 i dennadel och med förklaring att propositionen icke kunnal antas i oförändrat skick 1, skuUe bifallaproposilionen såvitt avsåg 22 § förslaget liU rätlshjälpslag med den ändringatt första stycket andra punkten utgick, 2, skuUe avslåpropositionen såvitt avsåg förslaget tUl ändring i 21 kap, 10 §rättegångsbalken, 9, beträffande taxebunden ersättning tiU biträde ochoffentlig försva rare av herrar (), i (c). Polstam (c), i (fp), och i (c), vUka ansett atl utskottets yttrande i viss del skuUe ha av reservanterna angiven lydelse. Jag vUl lUl en böfian uttala mintillfredsställelse över att aUmän enighet tycks råda rörande gmnddragen i denrätlshjälpsreform som ligger på bord. Grundtanken att ingen avekonomiska skäl skaU hindras från att hävda sin rätt har i proposilionen kommittUl uttryck i regler som innebär att aUa utom de allra högsta inkomstlagarnaskall vara berättigade tUl rättshjälp, atl den som fått rättshjälp skall bidratill kostnaderna efter förmåga och att rättshjälp skaU kunna utgå i fråga omvarje rättslig angelägenhet där behov av rättshjälp föreligger, oavsett omärendet behandlas av domstol eller förvaltningsmyndighet eller gällerrådfrågning vid förhandling eller Uknande, När det gäller dessa grundläggandeförutsättningar för rättshjälpen har några delade meningar inle förts fram. Möjligheterna tUl rättshjälp kan emellertid inle stå tUlbuds utan några begränsningar. De resurser som kan ställas fill förfogande förrättshjälpen är begränsade. En angelägen uppgift är därför att så långt sommöjligt Förslag tiU rättshjälpslag m. m. garanteraall resurserna kommer tUl användning där de behövs bäst. Inom ramen för angivna målsättningen har därför föreskrivits vissa begränsningar förrättshjälpens tillämpningsområde. En sådan begränsning är enligt proposilionenalt rättshjälp säsom en social förmån i princip inte skall kunna lämnas iangelägenhet som har samband med näringsverksamhet. Näringslivels behov avbistånd i rättsliga angelägenheter får lösas på annat sätt än genom denstatliga rättshjälpen. Principen alt näringsidkarna skaU stå utanförrättshjälpen har emellertid inte gjorts undantagslös. När det gäUer t. ex.hantverkare, jordbrukare och liknande kategorier i små ekonomiskaomständigheter finns det möjlighel att lämna rättshjälp även i angelägenhet somhar samband med deras rörelse. I en reservafion som avgelts av företrädare för samtligaborgerliga partier hemstäUs om nya överväganden och förslag i denna del. Vadsom anförs till slöd för detta yrkande innehåUer emellertid inte såvitt jagkunnal finna någol konkret underlag för en annan lösning av denna fråga än densom upptagils i proposilionen. När del gäller innebörden och omfattningen av rättshjälpenföreligger sålunda i allt väsentligt enighet. De meningsskiljaktigheter somuppstått under utskollsbehandUngen hänför sig i stället lill vissa frågor somrör rättshjälpens administration och organisation. Denna del av rättshjälpsreformenär av utomordentligt stor belydelse. En ändamålsenlig lösning av deorganisatoriska frågorna är en förutsättning för atl reformen skall kunna förasut lill de människor som har det största behovet av ökat rättsskydd och för attden ekonomiska satsning från det allmännas sida som reformen innebär skall gestörsta möjliga utbyte. Den i propositionen föreslagna organisatoriska lösningeninnebär i korthet alt det skall finnas en särskUd regional organisation,rättshjälpsnämnden, som skall sköta de nödvändiga myndighetsfunktionerna irättshjälpssyslemet, dvs, pröva ansökningar om rättshjälp, beräknakostnadsbidrag, förordna biträde osv. Dessutom skall det i varje län finnas enallmän advokatbyrå med uppgift att bedriva advokatverksamhet. Den centralatUlsynen och samordningen av rätlshjälpsverksamheten skall skötas av eltcentralt organ som föreslås inordnat i . Huvudmannaskapet förrättshjälpsorganisationen skall enligt proposilionen helt ligga hos staten, TiU bilden hör också alt till biträde vid rättshjälp ellerlill offentlig försvarare skaU utses den som den rättssökande begär. Det äralltså den rätlssökande själv som bestämmer om privatpraktiserande jurist ellerjurist vid allmän advokatbyrå eller någon annan skaU biträda honom.Ersättningen lUl biträde och offentlig försvarare skall bestämmas efter taxa. När det gäller rättshjälpens organisatoriska uppbyggnadinnebär propositionen vidare atl skall ha ansvaret för att enenhetlig och ändamålsenlig tillämpning av rättshjälpslagen upprätthålles. Dettamöjliggörs dels genom atl verket utfärdar föreskrifter och anvisningar förtUlämpningen, dels genom att talan mol nämndernas beslut kan föras hos verket,1 förhåUande lill de allmänna advokatbyråerna har en helt annanställning och befattar sig endast med de rent administrativa ärendena men däremot inte med själva advokatverksamheten.Verkets ställning är sålunda principiellt densamma i förhåUande tUl de allmännaadvokatbyråerna som i förhållande till de allmänna domstolarna. De allmännaadvokatbyråerna skall drivas på samma viUkor som enskUda advokatbyråer ochalltså debitera för sina uppdrag, så atl full kostnadsläckning erhåUs. Taxornaför ersättning till biträde och offentlig försvarare är avsedda atl bygga på deallmänna advokatbyråernas kostnader. 1 borgerliga reservationer har yrkats på vissa ändringar idenna organisatoriska uppbyggnad. Yrkandena går ut på dels alt huvudmannaskapetför de aUmänna advokatbyråerna skall ligga på landstingen och inte staten, delsatt centralmyndigheten endast skall ha befattning med rättshjälpsnämnderna meninte med de allmänna advokatbyråerna och utgöras av en särskild myndighet vidsidan av , 1 en reservation från företrädare för moderatasamlingspartiet har vidare yrkats alt ersättning till biträde och offenlligförsvarare inle skall bindas vid taxor. Motiveringen för dessa ändringsyrkandensynes vara alt de i proposilionen valda lösningarna inte skuUe innebäratillräcklig garanti för elt fritt advokatval och en självständig advokatkår. Som jag sagt innebär proposilionen att det är denrättssökande som själv utser sitt biträde. Häri ligger den starkaste garantinför valfrihet, och jag menar då med valfrihet också frihet att välja biträde påallmän advokatbyrå. En sådan valfrihet förutsätter också att det finns allmännaadvokatbyråer inom räckhåll för alla. När del gäller garantier för ensjälvständig advokatkär ligger dessa i det nya rättshjälpssystemet framför alltdäri att de allmänna advokatbyråerna driver sin verksamhet på samma villkor somde privatpraktiserande och inte subventioneras i någon form. Detta förutsätteren central tillsyn och underlättas i hög grad om samtliga allmännaadvokatbyråer står under samma huvudman såsom föreslagits i proposilionen. De i reservationerna framförda lösningarna med landstingensom huvudmän för de aUmänna advokatbyråerna utan någon central tillsyn eUersamordning av verksamheten skulle kunna innebära risker både för det friaadvokalvalel och för en självständig advokatkår. En uppdelning avhuvudmannaskapet för rättshjälpen skulle dessutom medföra betydande svårigheteratl kontrollera kostnaderna för reformen och motverka en rättvis fördelning avden samhällsservice som reformen skall erbjuda alla i form av ökat rättsskydd. Förslag tiU rättshjälpslag m. m. FruKRISTENSSON (m): Justitieministern underlät atl i sittanförande ge en kort exposé över den historik som ligger bakom den reform somnu ser dagens ljus. Jag skuUe i korthet vilja nämna atl frågan om en reform avden allmänna rättshjälpen har varit aktuell i etl par decennier och all fleraulredningar har sysslat med dessa frågor, både den fria rättegången och denutomprocessuella rättshjälpen. Den princip som varit vägledande för de här utredningarnaär den som justitieministern själv refererade till, nämligen att ingen avekonomiska skäl skall uteslängas från möjligheten all la till vara sinaintressen inför domstol och också den principen atl var och en skall bidraefter måltet Förslag tiU rätts-hjälpslag m. m. Frågan om hur en rättshjälpsrefonn skall utformas ärviktig för det gäller ju egentligen allas likhet inför lagen, möjligheterna atltillvarata sina intressen inför rätta. Den kritik som riklats mot den nuvarandeordningen har främst gäUt utformningen av de ekonomiska villkoren ochsvårigheten för många människor i det här landet att gå till domstol, därför attde helt enkelt riskerar så stora omkostnader att de inte tycker sig kunna bäradem. Bestämmelserna om den fria rättegången gagnar ju endast de mindrebemedlade, och vi har en situation där stora mellangrupper saknar möjlighel attföra sin talan. Därför har det varit naturiigt, när vi från opposifionshåll harbegärt en reform, att vi också har inriktat oss på den punkt där kritik harriktats mot det nuvarande systemet, nämligen utformningen av de ekonomiskabestämmelserna. När det däremot gäUer den organisatoriska sidan har migveterligen ingen kritik riktats mot det sätt på vUket landstingen iförekommande fall har skött rättshjälpen och pä vilket det s. k.Jämllandssystemel har skötts, utan det har såvitt jag vet fungerat bådeeffektivt och smidigt. Det kom ju betänkanden med förslag om rättegångshjälp både1958 och 1965, men de ansågs inte kunna Ugga till grund för en reform, utan istället utarbetades inom departementet en promemoria, som skickades på remissoch som blev föremål för en i vissa stycken ganska nedgörande remisskritik.Kritiken gällde väl främst hopkopplingen mellan rättshjälpsmyndigheten och deallmänna advokatbyråerna. Den gällde emellertid i viss mån också den nyaprincipen om att vi skulle få statliga advokatbyråer samt förslaget atf taxorskulle fastställas till ledning för arvodena, rnen den gällde även frågan omatt domstolarna inte längre liksom skulle utse offentlig försvarareoch bestämma arvoden i processuella ärenden. Pä den sista punkten harpropositionen frångått promemorians förslag, och när det gäller hopkopplingenav rättshjälps-myndigheten och de aUmänna advokatbyråerna har propositionenockså frångått förslaget i promemorian. Jag tycker att det kanske ändå finnsanledning att notera vad justitieministern säger i propositionen på dennapunkl. Del är en redogörelse för remisskritiken, men så säger herr statsrådetatt den kritik som har framförts är överdriven risken för alt fiänstemän vidallmän advokatbyrå eller rättshjälpsmyndighet skulle missbruka sin ställning kaninte anses stor. Departementschefen stannar emellertid ändå för alt man böracceptera en lösning som innebär att rältshjälpsmyndighelerna skall vara heltfristående i förhållande till de allmänna advokatbyråerna. Jag vUl nämna delta därför att det ger sken av attdepartementschefen har ändrat promemorians förslag med viss rnotvillighet, ochdet ger mig anledning att fråga, om inte departementspromemorians förslag egentligenger uttryck åt den uppfattning som departementschefen själv har om hur enrältshjälpsreform skall genomföras. Om man ser denna fråga i etttidsperspektiv, tycker jag det ger anledning till vissa farhågor förutvecklingen. Möjligen är de farhågorna obefogade; jag hoppas det i varje fall.1 övrigt - bortsett från de ändringar som jag har nämnt - har man i aUtväsentUgt följt departementspromemorian. skuUejag först vilja nämna de ekonomiska förbättringarna. statsrådethar varit inne på det och sagt att reformen utgör en god lösning. Vi har iutskottet inte heller haft någon annan mening än att den är en lösning som böraccepteras. Men jag tror det finns anledning att understryka att de ekonomiskaförbättringarna kanske ändå inte är så stora som de ytligt sett kan förefalla,eftersom de kostnadsbidrag som enskilda människor skall betala och somnaturligtvis kommer att gälla många - är ganska stora. De är så stora att detleder tUl att i många mål och ärenden som är vanligen förekommande och som intedrar så stora omkostnader, att de överstiger kostnadsbidraget, kommermedborgarna själva atf vara tvungna alt svara för hela rättshjälpskostnaden.Jag menar att man därför inte heller bör överbetona reformens ekonomiskabetydelse. I del sammanhanget finns det väl också anledning atterinra om vad lagrådet säger i propositionen om målet för reformen, nämligen:"Def är tydligt att det för reformen uppställda målet - att ingen avekonomiska skäl hindras från att ta tillvara sina intressen i rättsligthänseende - icke förverkligas utan det komplement lill reformen, som etl syslemmed frivUliga rätlskyddsförsäkringar innebär." Lagrådet säger vidare attdet därför är "utomordentligt angeläget, att försäkringsbranschen ävenefter genomförandet av en rältshjälpsreform tillhandahållerrällsskyddsför-säkringar". är nämligen enligt lagrådet en väsentligförutsättning för att reformen skall kunna få något praktiskt innehåll. Vi hari utskotlsbetänkandet tagit fasta på detta och också understrukit att vi anserdel väsentligt atl rältskyddsförsäkringarna kommer att beslå. Men det är inle bara de ekonomiska synpunkternapropositionen handlar om, utan som departementschefen själv har redogjort förinnebär förslaget också en organisatorisk förändring, och det är på den punktenjag personligen vill rikta den störsla kritiken. Jag uppfattar det så, all härföreligger egentligen en ideologisk skiljelinje mellan departementschefen ochoss i moderata samlingspartiet. Jag tycker personligen att det är principielltfelaktigt att tänka sig statliga advokatbyråer. Det är, såvitt jag vet,åtminstone i västerlandet en okänd företeelse, och man har väl inle heller ialla öststater böfiat med statliga advokatbyråer, men i skall vi alltsägöra det.