prot · FV0928 · 1972-12-31 00:00:00 — Inte heller gäller skyldighet för importören att märka deimporterade varorna med beteckning import. Vud beträffur vurudeklarutionsnämndens verksumhet har dentenderat att minska i omfattning, när behovet måste öka. Enförklaring till detta anses av experter vara de inträffade företagsfusionerna. Det är självklart att en effektiv informution om varan iköpögonblicket är ett väsentligt konsumentkrav. Jug är fullt medveten om uttdet inom dethär samhällets ekonomiska ramar inte går att göra något underverk, men jagförutsätter att orden om riktlinjer och organisation gäller frågan om det nyakonsumentverket som utredningen har föreslagit. Jag är också mycket tacksam föratt denne sakkunnige som skall tiHsättas skall utreda frågan om obhgatoriskvarudeklaration, och jag tackar igen för det positiva svaret. Överiäggningen var härmed slutad. § 7 Ang. anslag tillbostadsförläggningsverksamhet Herr inrikesministern ordet för att besvara () den 1 febmari framställdainterpellation, nr 36, och anförde: hur frågat mig vilka regler ochinstruktioner som gäller vid uppförande av bostäder för i beredskapsarbetensysselsatta deltagare i arbetsmarknadsutbildning och överflyttad arbetskraftsamt vilka åtgärder som behöver vidtagas för att en upprepning inte skall skeav ett visst projekt i Tidaholni, för vilket den planerade byggkostnaden enligtuppgift mångdubblats. disponerar medel under särskiltanslag för att anskaffa bostäder för personer som är sysselsatta iberedskapsarbeten och för deltagare i urbctsmarknudsutbildning och överflyttudarbetskraft samt för anskaffande och uppförande av ät zigenare. I huvudsak gäller det här förluggningsbyggnader somstyrelsen säljer eller hyr ut till kommuner och industrier tillsjälvkostnadspris. I viss utsträckning kan emellertid styrelsen ocksä i egenregi uppföra och hyra ut förläggningsbyggnuder och provisoriskafamiljebostäder. Enligt gällande regler kan detta ske för att övergångsvisbereda husrum åt urbetstugure, som för nyanställning flyttar till ort medutpräglad brist pä arbetskraft och inte kan fä bostad pä annat sätt. Hyra skalldärvid betalas med beaktande av gällande hyrespriser på orten. Tillämpningen av gällandebestämmelser om dispositionen av medel för förläggningsbyggnuder m. m. hur,såvitt jug vet, förunlett tveksamhet bara i ett fall. Med anledning avde uppgifter som har förekommit i pressen hur en undersökning avomständigheterna i detta fall päböriats inom . Vidare ärfallet, enligt vad jug under hand har inhämtat, föremål förprövning av revisorer. 1 avvaktan på resultatet av dessaundersökningar är jag inte beredd utt tu ställning till frågan om gällanderegler för urbetsmarknudsstyrelsens förläggningsverksamhet behöver ändras ellerkompletteras. HerrFÄGELSBO (c); Jag ber utt till inrikesminister framföra ett tack för svuret. Riksdugenställer till förfogande stora be- lopp varieår för personer som råkar ut för arbetslöshet eller som inte kunnat finnusysselsättning. Dä så stora resurser ställs till förfogande för att lösasysselsättningsfrågor, måste också en genomtänkt plan finnas och kontroll ägurum. I min interpellution hur jag exemplifierut med ett konkretfall som borde vara ett undantag - en villa som byggts med ÄMS;s medverkan ochsom kommit att betecknas som dyraste villa. I svaret sägs bl. a.:"disponerar medel under särskilt unslag för attanskaffa bostäder för personer som är sysselsatta i beredskapsarbeten och fördeltagare i arbetsmarknadsutbildning och överfiyttud arbetskraft samt föranskuffunde och uppförande av ät zigenare." Intet uv alltdetta passar in på det konkreta fallet och inte heller uppgiften om utt det ihuvudsuk gäller "föriuggningsbyggnader som styrelsen säljer eller hyr ut tillkommuner och industrier till självkostnadspris". Och inte kun det välrymmus under begreppet "provisoriska " sominrikesministern nämnde i svaret. Statsrådet säger utt hun känner till buru ettfall där det rått tveksamhet om åtgärder av dennu art. Det måste dä vuru detfull som jug här åsyftar - det är jag helt övertygud om. Men, ,kan ett villabygge för inordnas under begreppet"förtäggningsbyggnuder"? Hör inte förläggningsbyggnuder hemmu underurbetsvårdsverksam heten? Finns det inga spärrar eller kontrollorgan, så attkostnader av denna storleksordning inte uppkommer? När man genomfört denundersökning inom och den prövning uv riksdugens revisorersom det talas om i svuret, har vi då möjlighet att - eftersom alltså äveninrikesdepartementet förklarats vara inkopplat - helt få denna fräga redovisadoch klurlugd här i riksdugen? Även AMS-verksamheten måste bedrivas med denkostnadskontroll man har i annan offentlig verksamhet. Och jug vill slutligenfråga: Har man, herr inrikesminister, samma kontroll på AMS-verksamheten somnär det gäller annan statlig verksamhet? den 24 febmari 1972 Ang. arbetsmark-nadsstyrelsens anslag tillbostads-förläggningsverksamhet Om nu det full som åsyftartydligen är föremål för riksdugens uppmärksamhet och jag för min del ocksä harbegärt att bli orienterad om det av , sä kommer vi juatt få en belysning av det. Både och jag känner ju väl till attriksdagens revisorer har resurser och möjligheter i övrigt att belysa frägan påett allsidigt sätt, och sedan revisorerna bildat sig en uppfattning om påvilket sätt de vill redovisa ärendet får vi möjligheter att så småningomåterkomma till det. Det är för tidigt för mig utt säga om jug kun ställui utsikt att lämna en redogörelse till . Det är inte säkert att detskall ske i den ordningen, sedan revisorerna nu tugit sig an saken. Men jag harför egen del ansett det vara angeläget att få förhållundena belysta. Och jag vill ändå göru uppmärksam på att hurvi än stiftar lagar och hur vi än skriver kungörelser, så kan man i praktisktillämpning ute i livet ställas i situationer som är så egenartade, att det kanvara mycket svart för dem som har att handlägga uppgifterna att den 24 febmari 1972 Ang. objektivitetskravet i prästutbildningen träffa detriktiga valet. Det kan vara lätt, sedan helu processen så utt säga är slutförd,att ha en mening om det. Men för den enskilde tjänstemannen, som självfalletinte känner till ullu de omständigheter som sedan kan tillkomma, kun det vuramycket svårt att ta ställning på ett tidigt studium. Det är en suk som måstebeuktus. Och därför kan man heller aldrig av enstaka ärenden, hur märkliga deän kun te sig, få någon uppfuttning om hur verket sköter denna verksamhet.Tvärtom tror jag man kan säga, att när förhållandena uppmärksammas så sällansom fallet är, så måste det vara ett uttryck för att "hälsan tigerstill", att man i det stora hela hur uniedning räkna med att verkethundlägger dessu frågor med mycket stor noggrunnhet och följer gällundeinstruktioner. Detta är vud jug har anledning säga . Om jug skullekomma till en annan uppfattning senare, så ger väl det anledning för oss uttundru instruktionerna. Överläggningenvar härmed slutad. Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () den 2 febmari framställda interpellation, nr39, och anförde: har frågat mig dels om det ärrimligt att en UV staten bekostad prästutbildning medvetet läggs upp enligt"konfessionella" linjer, då samma utbildning vid statens universitetär underkastad ett ovillkorligt objektivitetskrav, dels vilken av de olikaströmningarna inom den som inom prästutbildningen börupphöjas till norm, dels ock om det enligt min mening är riktigt att staten,som för den med statliga medel bekostade ordinarie prästutbildningen uppehåUerbestämda krav på en objektiv undervisning inom den teologiska fakulteten,bekostar en prästutbildning som förklaras vara befriad från dettaobjektivitetskrav och i stället kunna ges i valda delar konfessionell karaktär. Ärbetsmarknadspolitiskt motiveras den i interpellationenavsedda utbildningen av att vi här har ett yrkesområde med uttalad brist påutbildad arbetskraft, som det finns arbetssökande, vilka genom dennautbildning kan beredas varaktig sysselsättning. De förutsättningar som allmäntgäller för den s, k, bristyrkesutbildningen inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen är alltså för handen i detta fall, Interpellan-tensynes inte heller ha någon unnan uppfattning. Vad beträffar utbildningens innehåll vill jag påpeka från sida har förutsatt utt det krav på objektivundervisning som gäller för den ordinarie prästutbildningen skull gälla ävenför den av arbetsmurknad.sverket unordnade utbildningen. Föregen del ser jagdetta objektivitetskrav som en självklarhet. Därmed hur jag ocksä besvarat interpellantensövriga frågor. Jag fömtsätter att universitetskanslersämbetet, som har iuppdrag utt komma in med förslag ungående den religionsvetenskupligautbildningens mål och orgunisution, fär del uv erfurenheterna av den nubedrivna verksamheten. FruÄSBRINK (s): Jug ber utt få tacka statsrådetMoberg för svaret pä min interpellation. Att arbetslösa ukudemiker på sätt som skett genomarbetsmarknadsstyrelsens försorg får möjlighet att slussas in på ett uppenbartbristområde i vårt land kan man i dagens läge inte ha någon invändning emot.Där är vi alla ense. Det gläder mig också att höra att statsrådet otvetydigtoch tveklöst bekräftur, att för den utbildning som unordnas genomarbetsmarknadsstyrelsen och som för närvarunde ur förlagd till Lekmannaskolani skall samma krav på objektivitet uppställas som för den ordinarieprästutbildningen vid våra universitet. säger att man fränarbetsmarknadsstyrelsens sida "har förutsatt" att samma objektivitetskravskall gälla även för dennu nya form av prästutbildning. Frågan blir då, om man har övertygat sig om att också denandra parten är införstådd med detta. 1 en seriös intervju, vars fukta icke pänägot sätt har dementerats, framhölls strax efter kursstarten från denteologiska ledningens sida att man var ytterst tillfredsställd över att det nuvar den själv som fick anordna enprästutbildning. Man framhöll också utt däri låg en möjlighet att ge delar avundervisningen - och därvid nämndes speciellt dogmatiken och liturgiken - enkonfessionell prägel, eftersom man nu icke - det utsädes direkt - behövde tahänsyn till de krav på en objektiv undervisning som gäller för universiteten.Man framhöll därvid också värdet av att kursen är förlagd till en internatskoladär intrycken blir mer koncentrerade och verkningsfulla. Men, herr talman och herr statsråd, det är nu en gäng såhär i väriden att teori och praktik ofta är två vitt skilda ting! Jag kan barauttala den livliga förhoppningen att det inte är så, attarbetsmarknadsstyrelsen svarar för teorin om den självklara objektiviteten,medan den nya kursen och dess ledning står för en praktik där man åsidosätterobjektivitetskraven. På grund av detta tidigare omnämnda uttalande var det somjag ställde min andra fräga, därför att jag ville påminna om att vi inom densvenska kyrkan uv har en rad olika strömningar, frän högkyrklighet tilllägkyrklighet, laestadiansk fromhet, schartauanism och många, många undra, somalla förtjänar att respekteras. Just därför är det av vikt att den teologiskautbildningen skolar till objektivitet - det är av ett utomordentligt värde. Statsrådet hänvisar slutligen till attuniversitetskanslersämbetet självfallet bör få del uv erfurenheterna av dennukurs, men jag skulle tro att det i det summanhanget säkerligen förhåller sigså, utt utan en på denna punkt alltså beträffande frägan om konfessionellainslag - ytterligt skärpt uppmärksamhet, sä skärpt att man rent av tvingas läsamellan raderna, är det ofantligt svårt att komma de i intervjun nämndukonfessionellu inslugen på spåren. Den UV universitetskunslersämbetet tillsuttu utredningenom den religionsvetenskupligu utbildningens mål och orgunisution har ju överlämnatsitt betänkande, dagtecknut . Ang. objektivitetskravet i prästutbildningen Ang. betydelsen av ämnena psykologi och pedagogik ilärarn tbtidningen bl, u, päs, 8: "Att den religionsvetenskupliga utbildningen och den därmedsummunhängande forskningen bör vura fri från konfessionell styrning blir ensjälvklar konsekvens uv vad som anförts om utbildningens innehåll, de olikaändamål utbildningen skall tjäna samt utbildningens ställning som en del avutbildningssystemet i dess heUiet," Vidare heter det längre fram i utredningen, just på tal omdogmatiken alltså ett av de ämnen som för Sigtunakursen utpekades somsärskilt lämpligu för konfessionella inslag - att här "blir uppgiften attutan konfessionell styrning på grundval av tillgängliga erfarenheter frånhistorien och och i en kritisk dialog med traditionen studera ochanulyseru den kristna trosåskådningens aktuella uttrycksformer". Vad universitetskanslersämbetet kommer att välja ellervruku i utredningens förslag kan mun naturligtvis diskutera, men jag är fullkomligtsäker på att det som konimer utt stå fast av de av utredningen framförda kravenär utt man kräver objektiv och kritisk analys utan konfessionell styrning. Jag vill slutligen uttala förhoppningen att insynen iLekmannaskolans kurs är uv den urt utt den förhindrur vurie försök att i enundervisning, betald icke av svensku kyrkun utun uv ,införa inslag som stär i strid med gällande regler för motsvarande prästutbildningvid våra universitet. Med anledning av kommentar tillmitt svar vill jag bara kort markera utt jug förutsätter att kursledningenbegrundar och beaktar vad jag sagt i mitt svar. Överläggningen var härmed slutad. §9 Ang. betydelsen av ämnena psykologi och pedagogik i lärarutbildningen Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara fmAsbrinks (s) framställda interpellation, nr 40, till herrutbildningsministern, och anförde: hur frågat chefen förutbildningsdepartementet om han unser dels att den blivande läraren för ullasvenska skolformer erhåller tillräcklig insikt i psykologi samttillfredsställande träning i iakttagelse och människokunskap över huvud undersin utbildning för att kunna på bästa möjliga sätt hjälpa sina elever med derasproblem och tillvarataga deras möjligheter, dels att nägot kunde vinnas därestnågon tids praktiktjänst inom kurativ verksamhet krävdes i och för betyg överfullbordad lärurutbildnning, dels utt vid utfärdande av betyg över avslutadlärarutbildning ytterligare vikt borde läggas vid det pedagogiska, psykologiskahandlaget, dels ock att erfarenheten bekräftar lämpligheten av att i nuvarandetjänstgöringsbetyg för lärare ingenting framgår angående lärares sätt att handhaelever. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvarainterpellationen. fattude är 1967 beslut om en betydandereformering av klass- och ämneslärarutbildningen. I de mål och riktlinjer förlärarutbildningen som fastställdes av Kungl. Maj;t framhålls bl. a.att "vae studerande skall förvärva sädana insikter i psykologi, särskiltpersonlighets- och utvecklingspsykologi som bidrar till att skapa förståelseför elevernaoch för deras skilda förutsättningar för skolarbetet att utvecklade studerundes människointresse, människokännedom och samarbetsförmåga ärangelägna uppgifter i all läramtbildning". Detta övergripande målåterspeglas också i de reviderade studiepluner för de aktuella utbildningarnasom gett ut. Överstyrelsen kommer uttläggu fram förslag till ändrad organisation av praktikterminen i klass- ochämneslärarutbildningen. båda första frågor bör kunna aktualiserasi ett sådant sammanhang. Jag vill i dettu summunhang hänvisa till vad juguttulat i stutsverkspropositionen om värdet av urbetslivserfurenhet för dem somsöker sig till lärarutbildning. Vid betygsättningen av lärarskickligheten utgör vad interpellantenkallar det pedagogiska, psykologiska handlaget en väsentlig del av underlaget.Inom pågår nu ocksä ett utredningsarbete om betygen ilärarutbildningen. Överstyrelsen tillsatte en arbetsgrupp meduppgift att utreda behovet av betyg i lärarutbildningen, betygsättningensutformning, funktion och effekter samt utt läggu fram erforderliga förslag.Arbetsgruppen kartlägger bl. a. de kriterier som ligger ;ill grund då betygsätts i lärarskicklighet. tredje fräga konimer således utt kunnubelysus i detta sammanhang. Beträffande den sista frågan vill jag erinra om attreglerna om vitsord i tjänstgöringsbetyg är desammaför alla kategorier lärure inom skolväsendet. Lärare erhåller betyg över sittsätt att fullgöra sin tjänst. Endast tvä vitsord förekommer, nämligen Gott ochMindre gott. För lärare i läroämnen gällde tidigare att betyg sattes rörandelärares nit, skicklighet, sätt att behandla läriungarna samt förmägu att blandläriungarna upprätthålla ordning. Betyg sattes enligt en femgradig skalu. Lång erfarenhet visade emellertid att det i praktiken integick att pä ett meningsfullt sätt använda sig av ett så differentieratbetygssystem när det gäller lärares tjänstgöring. Endast i sällsyntaundantagsfall användes annat än det högsta vitsordet. Redun unvändning uv nästhögsta vitsord uppfuttudes som en prickning. På grundval av erfarenheter somgjorts i fråga om tjänstgöringsbetyg för folkskollärare, där tidigare detenklare systemet användes, genomförde den nämndu förändringenfrån den 1 junuuri 1970. Ändringen vidtogs efter samråd med bl. Enligt vad överstyrelsen under hand meddelat har inganegativa erfarenheter gjorts av den vidtagna ändringen. Ang. betydelsen av ämnena psykologi och pedagogik ilärarutbildningen FruÄSBRINK (s); Jag ber att få tacka statsrådetMoberg för svaret på mina många frågor. Jag är glad åt den positiva tonen ihelu svaret. Det är utföriigt dessutom och visar att det rör sig om frågor somman arbetar intensivt med i . 5* protokoll 1972. Ang. betydelsen av ämitena psykologi och pedagogik ilärarutbildningen Jag tror i alla fall vi ur ense .mi att det finns en radsvårlösta problem just . Jag för min del har ett mycket starkt intryck av atti skolans värld problemet är koncentrerat till de personliga relationerna inomskolan. Det är därför jag ser utbildningen i psykologi av den blivande lärarensom ett så ytterst viktigt inslag i skolarbetet. satsar vi såutomordentligt stora anslag till skolan, vi uppbådur personella resurser och enrad utredningar igångsätts, allt för att förbättra förhållandena i skolorna,där problemen växer med mobbing, ensamhet och kolossulfor-mat vilket sistajag för min del tror är ett av de psykologiskt belastande fenomenen . Beträffande lärares utbildning i psykologi tycker deflesta lärare, när de kommer ut, att de inte hur fått tillräckligt. Detta harjag hört även uv de unga som gär sina praktikterminer. De tycker fortfarandeatt de inte lärt sig nog av psykologi, om hur man handskas med människor. Det är att hoppas att de nya principerna skall slå igenom,sä att det blir en tillfredsställande utbildning. Men orden är sä vackra och såstora att mun nästun blir ängslig för hur de i pruktiken skall förverkligas.Det vore bättre att inte sikta fullt så högt som till denna utomordentligamognad i skolan, när vi vet att vi hur så svårt med genomförandet. Kunske ligger något av problemet i att lärare och eleverdelvis är skygga för varandru. Jag diskuterade dessa problem med en europeiskforskare som har sysslat med skolväsendet i . Denna forskare har nukommit till för att undersöka och utvärdera svenskt skolväsen ochframhöll som något av det ytterst positiva i amerikanskt skolväsen att lärarnasä mycket deltog med eleverna i deras fritidssysselsättningar. De umgicks meddem helt enkelt. Jag tror att om det finns en bristande kontakt mellanlärare och elever i våra skolor så beror det ofta pä den beryktade svenskablygheten. Jug vill inte beskylla - vilket man ibland fär höra attallmänheten gör lärarna för att vara likgiltiga för eleverna. Men de kanliksom inte hundskus med dem, och dä drar de sig tillbaka. Då kan det bli säsomen artikel i en veckotidning just nu skildrur. En kurator säger; "Det är inte i första hand psykologer och kuratorersom ska ge eleven samtalsterapi för dä har ju redan nägot gått på tok. Elevervill prata med sin klassföreståndare eller någon ämneslärare om sina studier.Eller bara prutu. Det kan hända att pratstunden med läraren är det enda samtalett barn har ! Hemma blir det inte sä mycket sagt. Men eftersomklassrum är avskaffade och det inte längre finns någon pluts där elever kommeri självklar, nära kontakt med varandra och med lärarna så kan det gå veckorutan att en elev samtalar med en enda människa! Går omkring som en öde ö! "Det är naturiigtvis ett extremt fall, men situationen kan vara sådan. Jagundrar om vi inte skuttar för mycket åt effektiviteten, med moduler och alltsom driver lärarna från den enu platsen till den andra. De har aldrig tid attstanna upp och spraka med en elev. Rasterna i den gamla formen var inte sätokiga som tillfälle till själavårdande samtal för bådu partema. En lärurekunde komma underfund med en elev och en elev kanske ocksä kunde få en bättrekontakt med läruren. Minufrågor om betygen för lärurna gäller just hur mun skall pejla lärurensintresse för människor för det är ju det viktiguste av allt, sedan klarar hanhela undervisningen om man inte i utbildningen skulle ägna sig litet mer ätpedagogisk själavård för lärarna. Det kanske låter teologiskt, men själavårdbehöver vi alla i olika sammanhang. Lärarna behöver själva få hjälp till enpersonlig mognad i förhållande till eleverna. Där tror jug vi fortfarandemissar nägot. Utbildningen är bara inriktad pä relationen från lärare tillelev, men den skulle behövu värda lärurperson-ligheten ocksä. Vi fär hoppas att det blir en bättring pä den punkten.Varför skulle man inte kunna använda t. ex. en pedagogdag till ett sådantpersonlig-hetsvårdunde ändamål för lärurna själva, inte alltid bara mata demmed mängder av kurser för den nya skolan och nya undervisningsformer och talaom hur de skall göra för att bli effektiva? Ta pä en pedagogdag upp lärarnasproblem och lat dem få tala och diskutera med varandra direkt och öppet!Uppmuntra lärarnu litet mer! De råkar oftu i bläsväder. Skolan är ställd underen debatt, där man ständigt fär höra att det är lärarnas fel om allt inte ärsom det skall varu. Ge lärurnu en personlighetsdaning så att de står rycken förattackerna! Det är många lärure som inte orkar med det . Vårda ocksålärurens personlighet från SÖ:s och från utbildningsdepurtementets sidu och gehonom en psykologisk utbildning som är till hjälp för honom själv, så att maninte behöver använda det gamla talesättet om skomakarens hustru och smedensmärr och lägga till "skolornas lärare" - underförstått att de intefår del i den psykologiska vården vid våru skolor eller fär någon omvårdnudöverhuvud taget. Betygen är det alltid fariigt utt tala om. Det har inteframförts några klagomål, säger statsrådet . Det är möjligt, men jug ärinte säker på utt det är riktigt att vi inte skull vetu hur en lärure ärskickad att handskas med eleverna. De där två graderna rymmer ju ett enormtbrett område. Kunskapen är ovärderlig, men det psykologiska handlaget äroumbärligt fören lärure. Med det nuvurunde grova betygssystemet blir lärarna kanskei stället beroende uv underhandsupplysningar. Det måste ju bli väldigt mängaelever som faller inom samma betygsram. Lämnas sådana upplysningar herraremellan, kullas det väl utt konstatera fakta. Är det kvinnor som frågarvarandra, kallus det ju i regel för skvuller. Jag vet inte vilken beteckningman föredrar. Frågan är emellertid om en lärare eller vilken människasom helst i vårt land detta har ju också diskuterats i samband medelevbetygen är mera betjänt av ett personligt omdöme som inte kankontrolleras än av ett mera differentierat betyg. Jag vill litet grand invändamot statsrådet påstående att man inte skulle ha använt annat än dehögsta vitsorden i detta sammanhang. Då borde man ju snarare ha skickat ut enanmaning till rektorerna att användu ett mera differentierat betygssystem manälskar ju statistiska betygsfördelningar! Man behöver ju fördenskull inte gäin för en sådan strikt fastställd skala som gäller för elevernas betyg. Jag harerfarenhet av att man i ganska hög grad har utnyttjut de olika vitsorden vidbedömningen uv en lärure. Man talarom mobbningen både mot lärare och mellan elever. Ang. betydelsen av ämnena psykologi och pedagogik iläraixitbildningeii Ang. betydelsen av ämnena psykologi och pedagogik iläramtbildningen