prot · FV0964 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta är tonfall som företrädare för Apoteksbolaget geruttryck för, när de skriver om sitt eget företag, , Därför bhr jagså förvånad när jag sedan här i hör den högste företrädaren för dennaverksamhet säga eUer åtminstone vUja säga att en anledning tUl att mansocialiserade apoteken faktiskt var att man viUe hålla läkemedelsomsättningennere. Ang. resultaten av apotekens överförande i statlig ägo Ang.resultaten av apotekens överförande i statlig ägo Den artikel jag talar om ger en inbUck i att denlångsiktiga situationen för apoteken är bekymmersam. Den är sådan att jag fannatt jag hade anledning att ta upp frågan om hur det kommer att bli på prissidanoch servieesidan och anställningstryggheten i apoteken, I rådande läge bordesocialministern ta dessa problem under ett mera energiskt beaktande än vad somsker att döma av vad som framkommit under denna diskussion. På tal om servicen säger socialministern med verkligstolthet att Apoteksbolaget tagit bortfraktkostnaderna tUl glesbygdema. Ja, det är bra, och det kan naturligtvisförklara en del av kostnadsutvecklingen. Men om vi tar det ekonomiskaresultatet som utgångspunkt för en mera långsiktig bedömning, hör detfaktiskt till historien att man icke föregående år tagit bort dessa frakter. Depåverkade alltså inte då det ekonomiska resultatet, ! Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandUngar, Jag har tidigare haft tillfälle att ingåenderedovisa bakgrunden tUl den reform som företogs när apoteksväsendet mera direktöverfördes i statens ägo. Jag vill gärna säga till attdet var många omständigheter som aktualiserade den reformen. Självaprivilegiesystemet hade kommit att framstå som sannerligen inte särskiltrationellt och tidsenUgt, En reform på detta område hade förr eller senareframtvingats av UtveckUngen, Det var man säkerligen också inomApotekarsociteten väl medveten om, och jag vUl gäma säga att något av det meststimulerande under det arbete som föregick reformen var den positivainställning som förelåg från apotekssidan. Jag har framhållit i mitt svar att Apoteksbolagetsverksamhet motsvarat förväntningar som har ställts och kan ställas på bolaget ioUka avseenden. söker ju jag upprepar det med sindebatteknik vända upp och ned på det mesta. Det är ungefär sedanreformen genomfördes, och det kanske kan finnas anledning, herr talman, atterinra om några av huvudpunkterna i propositionen om apoteksreformen, ommotivet och bakgrunden tUl den, och göra några korta kommentarer. För det första framhöll jag vid reformens genomförande;"Genom överenskommelsen får det nya apoteksbolaget möjhghet att redan frånbörjan driva sin verksamhet i en aktiv medverkan från helaapotekar-kåren," Det är förväntningar låt mig säga det som i hög gradhar infriats. För det andra; "Genom att hela den befintUgaapoteksorganisationen övertas av bolaget skapas garantier för en god servicetill allmänheten," Ett stort arbete för en god apoteksservice tillallmänheten har lagts ned av bolagsledningen och av aUa dem som är verksamma påapoteken. För det tredje: "ger den nyaorganisationsformen ökade möjligheter till rationaliseringar genom utnyttjandeav moderna tekniska resurser," Det var också ett motiv. Även på dennapunkt visar det sig att utvecklingen går i rätt riktning. Vi har nått resullat. För det fjärde: "Överenskommelsen innesluter ocksånya möjligheter att bedriva läkemedelsinformation i samhällets regi," EntiU bolaget knuten läkemedelsnämnd med allsidig sammansättning har nyligeninlett sin viktiga verksamhet. För det femte; "Apoteksbolaget bUr genom sinensamrätt en mycket stor läkemedelsköpare. Bolaget får möjlighet att driva enaktiv inköps-poUtik," Det var ett annat motiv. Efter hand som registreringav nya läkemedel aktualiseras inträder apoteksbolaget i direktaprisförhandUngar med läkemedelsfabrikanterna. Det är här det reella inflytandetöver prisbildningen kommer att finnas. Slutligen för det sjätte: "Den omfattande reform detär fråga om kan successivt väntas ge allt större effekt. Jag räknar med attombildningen av det nuvarande apoteksväsendet tUl ett apoteksbolag som börjarsin verksamhet vid ingången av , trots omstäUningen skall kunna ske utanstörre svårigheter," Som jag har framhåUit i mitt svar har Apoteksbolaget ochdess personal på ett enligt min mening föredömligt sätt genomfört den myckelomfattande omställning av hela apoteksväsendet som reformen innebar. Lät mig änen gång understryka att målsättningen för Apoteksbolagets verksamhet påsamtliga punkter ligger fast. kan vara övertygad om attbolagsledningen känner sitt ansvar för den verksamhet den är satt att sköta. den 24 aprU 1972 Ang. resultaten av apotekens överförande i statlig ägo HerrBURENSTAM (): Som alltid när det gäller förstatligande är det en väldigskUlnad i tonfall då man talar om verkligheten efter det man har genomförtdessa förändringar och de tonfall man använder när man talar om hur bra detskall bli. Socialministern försöker göra gällande att mittargumenterande här var upp och ned. Det är möjligt att han har rätt, men jagtror inte det. Men vad som verkhgen är upp och ned här är de tonfaU som Ni,herr socialminister använder när Ni nu talar om verkligheten i det här fallet iförhällande till hur Ni talade om den innan den ännu hunnit bli verklighet. Detvar då stolta och tmmpetande tonfaU, När Ni tex, nu i Er första replik tUl mig sade att bolagsledningenkommer att göra sitt yttersta om jag hörde rätt för att garanteraanställningstrygghet, så var det något vagt. Det skulle behövas ett klarareuttalande därvidlag, herr socialminister, därför att det är ju på det viset attmånga av dem som har varit anstäUda i företag som blivit socialiseradehar funnit att en garanti av den typen alt bolagsledningen skall göra sittbästa som vi väl fär vara överens om att den gör - inte har varit speciellttungt vägande i mänga fall som är ganska aktuella . Därför är jagintresserad om Ni har möjlighet att ge en någon bättre garanti på den punkten. Detsamma gäUer prisutvecklingen . Låt oss inteförfalla till något gräl om hur det nu verkhgen har varit med priserna underdet här året - jag anser att de siffror jag redovisat är de riktiga utan låtoss i stället inrikta oss , eftersom den faktiskt är detviktigaste. Varför inte då göra ett klarare uttalande om alla deralionaUseringar som Ang. resultaten av apotekens överförande i statlig ägo Ni hartalat om i så många sammanhang och om bolagets möjligheter att uppträda som denstora direkta prisförhandlaren och ta det till utgångspunkt då för en garantiatt här kommer inte att bli några prishöjningar eller åtminstone attprishöjningarna kommer att vara markerat lägre än de är på andra håU ute ihandeln. Jag skuUe också vara intresserad att höra något mera omresultatet , Socialministern vågade sig på att säga i sin förstareplik, att verksamhet har, när man har tagit i anspråk den därprisregleringsfonden, varit i princip balanserad. Men, herr socialminister, ärdet inle så att det ekonomiska resultatet av verksamheten ärså dåligt, att man i princip har gjort en förlust som är lika stor som helaaktiekapitalet? Låt oss sedan förvisso vänta och se vad som kommer atthända. Jag vill inte vara negativ och ägna mig åt nägot felsökeri. Jag menardock att för att det skall bli rimUga förhållanden för allmänheten och fördeanställda så fordras det en debatt av den här typen som visar att det finnsopposition, som visar att det finns en viss vaksamhet som gör att man inte fårta så lättvindigt på många ting som man ofta har gjort i den statligaföretagsamheten. Jag skall inte mycket mer förlänga den härdebatten. Jag viU bara säga att när talar om tonfall såfår det väl stå för hans egen räkning. Jag vUl här bara stryka under herrBurenstam uttalande att han i fortsättnmgen icke skaU ägna sig åt ettfelsökeri. Det var något av det positiva som kom fram i debatten. Jag hoppasatt håUer det löftet. hänger upp sig här på prishöjningarsom har skett. Jag har redan sagt till att jag underårens lopp har haft tUlfälle att ta ställning till åtskilliga sädana beslut omprishöjningar, när det gamla systemet gällde, och att jag då aldrig mött någonkritik från , Då var det i sin ordning med prishöjningar,men när det nya bolaget får kostnadsökningar, i hög grad beroende på lönestegringar,har en annan värderingsskala. Jag bara noterar det. Jag skall vidare inte ta upp någon principiell debatt idenna fråga. Jag har haft anledning, , att i varje faU imina inlägg till protokollet ange de motiv som var bakgrunden tUl denna reform;jag citerade några väsentliga stycken ur propositionen. Förstatligandet avapoteken var en reform som ur många synpunkter var angelägen, och jag viU ocksåsäga att den var riktig, ty del hade förr eller senare blivit nödvändigt atlden kom till stånd. bör kunna ta det lugnt.Apoteksbolaget kommer säkerligen att känna sitt ansvar och fullgöra deuppgifter som det enligt riksdagsbeslutet har sig ålagda. Jag tror mte heUeratt allmänheten kommer att förlora på detta. HerrBURENSTAM (): har två gånger anklagat mig för att varapartisk jag tar inte till orda när priser höjs i det ena fallet men väl i detandra fallet. Den synpunkten skulle jag ändå med talmannens tillstånd viljabemöta, TUl att börja med vill jag peka på att jag funnitanledning att gräla på åtminstone två prishöjningar då apotekenvar i privat ägo, nämligen på de två höjningar av receptavgifterna som förelogsi mars och , Dessa höjningar hade emellertid sin speciella historia.Som bekant hade man då beslutat att apoteken skuUe förstatligas, och man viUebygga upp prisregleringsfonden, så att den skuUe räcka till för att täcka endel förluster som man kanske ändå innerst inne fruktade skulle komma attinträffa. Man har också verkligen i nuvarande läge haft nytta av detta, ty omreceptavgifterna inte på detta sätt hade höjts, hade prisregleringsfonden intepå långa vägar räckt till för alt täcka den stora förlust som bolaget gör. Jag har alltså kritiserat två prishöjningar på den privatasidan, även om detta hade sin speciella anledning. På det mera allmänna planet är jag, herr talman, välmedveten om och det tror jag även t. ex, från de många debattersom vi har haft är på det klara med att man höjer priserna på de flesta hållpå grund av löneökningar och att det finns anledning att göra det, eftersomföretag annars går över styr. Detta har väl erkänts så , att detmåste vara alldeles självklart. Men en anledning till att man nu tar upp dennaspeciella prishöjning är att den så illa rimmar med del stolta trumpetande somförekom i proposilionen och i andra sammanhang om alt läkemedelsförsörjningenskulle ordnas så rationellt i fortsättningen. Jag blev därför i all oskuldmycket förvånad över de plötsliga prishöjningarna, ty jag hade naturligtvislitat på socialministern och andra som hade sagt att verksamheten skullebedrivas så effektivt att något sådant inte skulle behövas. En annan anledning var att när jag möttes av dennaförvånande nyhet föreföll det mig det är kanske fel, men det tycktes mig sämot bakgmnden av statistiken som om höjningen var högre än på andra håll ihandeln och speciellt mycket högre, om man tog hänsyn tUl att apotekensinköpspriser inte ökat Uka mycket som inköpspriserna i handeln i övrigt. bör vara litetförsiktig. Apoteksbolaget har, som jag sagt, bara ett verksamhetsår bakom sig.Efter hand som registreringen av nya läkemedel aktualiseras träder ju Apoteksbolageti direkta prisförhandUngar med läkemedelsfabrikanterna, och det är i sambanddärmed som det reeUa inflytandet över prisbildningen kommer att utövas. Någondirekt motsvarighet härtUl förekom icke tidigare. Jag kan försäkra herrBurenstam att bolaget i det sammanhanget verkligen kommer att spela enviktig roU för prisbUd-ningen. Överläggningen var härmed slutad. Ang. resultaten av apotekens överförande i statlig ägo den 24 aprU 1972 Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. § 8 Föredrogs och hänvisadesKungl, Maj :ts propositioner nr 57 tUl näringsutskottet och nr 72 tUlcivUutskottet, § 9 Remissdebatt ang. förslagom ändrad statliginkomstskatt, m.m. Maj:ts propositionnr 95 med förslag tiU förordning om ändring i förordningen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, m. m. Ordetlämnades på begäran till (), som yttrade; Det skatteförslag som regeringen nu lagt påriksdagens bord är ett synligt bevis på den socialdemokratiska regeringens oförmågaatt planera och sköta sitt eget arbete. Ar har regeringen lovat attsöka minska trycket på sista arbetstyngda veckor. Det viktiga medatt uppfylla ett sådant löfte är inte att vi riksdagsmän skall få en rimUgarbetsbörda , utan det viktiga är att det är enförutsättning för att resultatet av arbete skaU bU godtagbart föralla de människor som påverkas av vad vi beslutar om. kommer det här omfattande och till sina verkningarsvåröverblick-bara skatteförslaget i ett läge där snart sagt varje arbetsdag iriksdagen är fullbokad. Vi kan ju inte heller förlänga vårsessionen, om Förentanationernas världsmiljökonferens skaU kunna sammanträda på utsatt dag här ihuset. Tiden räcker helt enkelt inte tiU för att skall kunna .görasitt jobb fullt tillfredsställande. Eftersom regeringens avsikt tydligen har varit att kringgåriksdagens begäran om en fömtsättningslös utredning, kan det intevara någonting annat än regeringens egen obeslutsamhet som har hindrat den frånatt lägga fram det här förslaget redan vid början, Alla de skäl somtalat för att skattereform har förfelat väsentliga delar av sitt syftehar ju varit kända sedan åtskiUig tid. Och harregeringen känt till begäran om en förutsättningslösskatteutredning. Vi som drev igenom det beslutet har också gång på gång påmintom att det brådskade med tUlsättandet av utredningen. När finansministern nu äntligen tillsätter skatteutredningen,bryter han redan i direktiven mot önskan. Utredningen skaU intearbeta fömtsättningslöst. Direktiven innehåller rader av förbud om vadutredningen inte får syssla med. Några av dem är sakligt motiverade, flertaletär det inte. Utredningen får inte syssla med det totala skattetrycket, med detmystiska argumentet att själv fastställer det. Som om inte bådeKungl, Maj;t och skulle behöva ett underlag just för detgrundläggande beslutet! Utredningen får inte pröva skatternas funktion istabUiseringshänseende, trots att just regeringens oförmåga i det hänseendethar varit ett av de allvarliga felen med skattepolitiken. Man har ju bara velatgodta skattehöjningar i konjunktursammanhang, aldrig skattesänkningar.Utredningen får heller inte skapa ett skydd mot inflationens godtyckligauppskmvning av statsskatten. Här åberopar finansmuiistern - i TV skedde det medviss pompa tidigare riksdagsbeslutmot indexreglering av skalor och avdrag. Men har inte sagt att justden frågan, som för aUt fler löntagarorganisationer framstår som mycketangelägen, skuUe vara undantagen från den här utredningen. Riksdagsbeslutetinnebar, som jag påpekade, alldeles entydigt att utredningen skaU varaförutsättningslös. Men det aUvarligaste, herr talman, är det sätt på vilketregeringen har berett det provisoriska skatteförslaget. För andra gångenberövar man arbetsmarknadens parter, nu mitt , Uksompartierna möjligheten att delta i beredningen. Vi har ett svensktutredningsväsende som, när det används kortekt, är mycket förnämligt. Det gerunderlag för en bred allmändebatt och kan också ge möjlighet för aUa att sökapåverka besluten innan de är låsta. Den här gången däremot: ingen offentlighetföre det kuppbetonade förslaget, ingen remiss, ingen tid för en genomgripandedebatt innan måste vara färdig. Så har också regeringsförslaget, såvitt man nu kan se,blivit ett lappverk. Finansmmistems erkännande att det är ett provisoriumbekräftar ju det. Men det bedrövliga är att regeringens sätt att beredaprovisoriet och presentera det just i slutskede så gott som helt tarbort möjligheter att rätta tUl lappverkets brister. Det blir aUtsåsämre för de enskUda människoma genom regeringens sätt att sköta det här än omni hade valt att samarbeta med . Det påstås på sina håll att skälet fill regeringenshemUghetsmakeri skulle vara att den velat snuva massmedia , eftersommassmedia förra gången snuvade regeringen. Men så ytligt får man inte ta pådetta. är regeringens uppdragsgivare och inte dess fiende. Men detverkar som om den socialdemokratiska minoritetsregeringen såg på justsom en fiende som skaU bekämpas från bakhåll. Jag tror jag vågar säga, att alla partier gick in ienkammarriksdagens första mandatperiod med en insikt om att det var för landetkänsligt att i en ekonomiskt kritisk situation ha en minoritetsregering. Ivarje fall från var vi beredda att ta hänsyn tUlsocialdemokraternas speciella läge. Jag gav uttryck för det närenkammarriksdagen började. har en regering visat sig mindre förtjänt av ensädan öppen attityd från oppositionens sida. tycks det också ha gått så långtatt inte ens regeringens egna ord här i riktigt skall tas på allvarlängre. Så sent som avvisade finansministern här i en stor debattalla de skäl som jag förde fram för tanken atl nu ta itu medmarginalskatternas, prishöjningarnas och kommunalskatteskärpningarnas samladeeffekter. Regeringen lär i största hemlighetha bestämt sig för alt lägga fram ett förslag av den typ som vi nu fått ochdärmed delvis ta itu med de brister som jag hade påpekat men kringgåriksdagens önskan att låta reformen förberedas i en förutsättningslösutredning. Det som avvisades har blivit nödvändigt ja, mer än så, det skulle lända riket tiU men om inte propositionen nu lagtsfram. Ty detta är, herr talman, grundlagens krav för att en proposition somavser statens inkomster och utgifter skall få läggas fram så sent som harskett. Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. den 24 aprU 1972 Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. Vad är det då som i själva verket hänt under de dagar ochde veckor som gått? Jo, förmodligen att regeringen insett att det skulle ländasocialdemokratin till men att inte före kunna stUIa den stora oronoch skattetröttheten hos sina egna. Därför gör man så här, misshandlarriksdagen, misshandlar som innan den ens sammanträttfår veta att den ingått en överenskommelse parallellt med höjningen av moms ochpunktskatter som lastar nya kostnader på kommunerna och misshandlar aUmänheten,som får en beskrivning av skatteförslaget där både sakfel, utelämnanden ochtiUrättalägganden ingår. Så handlar en minoritetsregering som tagitmaktfuUkomligheten i arv från sin majoritetstid. HerrBURENSTAM (): Vi har i detta land ett orimligt skattetryck och ettorimligt skattesystem. Det var mot den bakgrunden som vi i december förra åretbeslöt att man skulle uppmana regeringen att tillsätta en skatteutredning.Regeringen avhånade detta beslut. Man sölade med tillsättandet av ensådan skatteutredning. Man sade ingenting i statsverkspropositionen om att detbehövdes ett nytt skattesystem. Man sade ingenting i den stora finansdebattenom att det behövdes ändringar i skattesystemet. Men i och kanskeskattesystemets elfte timme kommer regeringen med ett tvärkast. Man gör tiU formenett eget provisorium, uppenbarligen i fidsnöd för regeringen och i allra högstagrad för . Innehållet är också ett provisorium, där man försöker botaskalletrycket genom en skattehöjning och genom en prishöjning. Man gör dessutom på det sättet att man tillsätter den avriksdagen begärda skatteutredningen på ett sent stadium och utrustar den meddirektiv som är orimliga med tanke på den kritik av skattesystemet som ligger iatt regeringen själv så brådstörtat dock känner sig tvungen att på riksdagensbord presentera någon form av omläggning av skatteväsendet. Det hade varit rimligt om regeringen hade tUlsatt enskatteutredning genast . Och regeringen borde ha gettskatteutredningen direktiv att den snabbt skuUe komma fram med den förstaomgång förslag tUl åtgärder som krävdes med hänsyn till lägets allvar. Den utredningen hade haft tid att göra en sådan förstaserie av förslag, betydligt bättre tid än regeringen nu har haft i sin egenkammare . Man hade dessutom haft tid att på ettrimligt sätt förankra de olika förslagen ute på det politiska fältet hosallmänheten, I stället kommer regeringen från ovan på ett sent stadium medsina egna förslag. Den metod, herr finansminister, som Ni har valt arenutmaning både mot opinionen och mot . Vi tycks ha fått planlösa planhushållare.Det är en god beskrivning av den konjunkturpolitik som bedrevs föregående år,och det är ingen dålig beskrivning av den näringspolitik med hoppande frånolika positioner som man bedriver. Det är heller ingen dåligbeskrivning på handlandet när det gäUer EEC, försvaret och andra storapolitiska frågor i vårt land. Och det är förvisso en god beskrivningäven på regeringens sätt att hantera den för hela landets ekonomi och för allamänniskor så betydelsefuUa skattefrågan. Jag skall i mitt anförande endast beröra ett par frågorkring förfaringssättet när det gäller denna proposition. Naturligtvis är det bra att och regeringenäntligen har velat ta itu med fel i skattesystemet som inte kan få bestå. Menman måste se allvarligt på att regeringen än en gång lägger fram ett förslagsom inte tillfredsställande utretts och beretts och på att den lägger fram detvid så sen tidpunkt att inte heller får möjligheter till den ingåenderealbehandling som måste anses inte bara önskvärd utan också nödvändig. Det har blivit en vana eUer rättare sagt en ful ovana för regeringen och SärskUt för finansminister att plötsligt kasta framförslag på bord utan att någon genomlysande utredning har gjorts avfrågan. Så var det med skattereformen 1970, och så är det i ännu högre grad meddetta förslag. Har det rent av blivit en sport för på gamla dar attisolera viktiga frågor tUl hemliga mm i kanslihuset? Den här frågan är intetiUfredsstäUande prövad. Ingen remissinstans har fått yttra sig, näringslivs-och löntagarorganisationerna har mte fått säga vad de tycker. Detförfaringssätt som man tUlämpat är aUvariigt, Vi har i remissförfarandet haften regel som bör betraktas som så gott som en oskriven grundlag, Samma metod som och regeringen använder nutillämpades vid skattereformen 1970, Det gick inte bra den gängen, och detfinns anledning att tro att det inte kommer att göra det den här gången heller.Jag skall inte gå in på några detaljer i propositionen, men del står väl redanklart att det blir fördelningspoUtiskt negativa konsekvenser för i glesbygdernaboende och för vissa låginkomstgrupper. Man kan knappast finna några rimliga skäl tiU attregeringen handlat i denna panikartade brådska. Det har ju länge stått klartatt något måste göras åt felen i skattesystemet. Men i årets finansplan nämndesinle ett ord om saken, trots att krävde en nyskatteutredning. Helt plötsUgt kan därför inte tanken ha kommit överregeringen. Med det förfaringssätt som man nu tiUämpar stäUer regeringen dennya skatleutredningen åt sidan i väsentliga delar. Jag är medveten om att det som föreslås i propositionen 95är ett provisorium. Men det är ett viktigt provisorium och det bör därförutredas och beredas tillfredsställande. När man nu så länge har väntat med atttUlsätta skatteutredningen och att ge den direktiv borde man ha inriktat sig påatt ta tUl vara den tid som finns kvar tUl höstriksdagens början för atl dålägga fram ett förslag som hunnit prövas på sedvanligt och tillfredsställandesätt. Det har ju hänt tidigare att vi har fatlat beslut omskattereformer på en höstriksdag, och det borde ha gått även nu med godvilja. Det finns grundlagsföreskrifter om de tidpunkter dåpropositionerna bör ligga på bord. Den viktiga skattepropositionennu bryter mot de reglerna. Propositionen finns inte upptagen i riksdagensplanerade arbetsschema. Vid denna sena tidpunkt är det inte möjligt förriksdagen den 24 aprU 1972 Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. ochpartierna att hinna pröva förslagen på det noggranna sätt som måste anses nödvändigt.Jag finner detta allvarligt.