prot · FV0946 · 1972-12-31 00:00:00 — Utöver dettu kunske jug får tUläggu utt mun, när mun servissu kunslichefers och ombudsmäns ugerunde i en sädun här frågu, fär en känsluUV utt någon hundikupporganisation kanske är överorganiserad och utsatt förombudsmannuvälde mer än förtroendemannavälde. Kom ihåg att det är på det lokalaplunet som de verkligu insutsernu inom hundikupprörelsen sker och inte uv ettöverorgun som försöker ugeru över huvudenu på undra. Jag hur velut göru dennu kluru deklurution för utt ävenhundikupporgu-nisutionernus topporgun skull förstå utt man kan reagera mot detsätt på vilket de försöker utöva påtryckningar på riksdugens ledumöter. Jagvägrar utt tillstå utt mujoriteten i utskottet skulle vuru mindre intresserudUV hundikuppfrågornu än dem som står på reservanternas lista. ett ansvarför handUcupprörelsen. Jug hur själv vurit engugerud säsom förbundsordförunde ien uv de större hundUcupporgunisutionernu i sju , så jag vet, när jagtar upp denna frågu, vud jug tulur om. Jug vUl unföru ytterligure ett pur suker, som det kun vuruvärdefullt för kummurens ledumöter utt vetu, när de går utt trycku på knuppurnuför utt uvgöru dettu ärende. I Svenska Dugbludet hur , kunslichef iHundikupp-orgunisutionernas centralkommitté, på ett ställe fått frågun;"Uppfuttur ni dennu 'eftersläpning' som ett minskut intresse frånmyndighetemus sidu?" svurur: "Det märkligu är utt vi fåttgehör och ett positivt bemötunde i undru frågor. Vi hur exempelvis fått ettstutens handikappråd. organiseras runt om i landet ett länets och ettkommunens hundikuppråd. I uUu dessu råd är hundikuppude företräddu. Detta servi som något ytterst väsentligt och positivt, men" - och här kommer det -"får vi nu inte pengur så vi kun sutsu på en sturk orgunisution hur visvårigheter att nå uUu dessu som skull fungeru lokult." Då vill jug upplysu kummurens ledumöter om uttHundikupporganisa-tionernas centralkommitté för informutionsverksumhet vialänens respektive kommunernus hundikuppråd förru året uv urvfondsmedel fick idet ena fullet och i det undru fullet 200 000 kronor-föHuktligen tillsummuns - tUl information. säger nuatt de inte hur pengur för dennu verksumhet. Men till vud hur man då unvänt depengur som mun fick förru året uv urvfondsmedel? Det är den nuturligu frågunsom mun ställer sig i det här summunhunget. Utöver de 1,7 miHoner kronor som unslogs uv riksdugenförru året fick hundikapporgunisationernu genom sociuldepurtementet frånullmännu urvsfonden , dvs. nästun liku mycket som riksdugenanslog. Jag vill nämnu dessa siffror för utt klurgöru utt munvurken frän eller utskottets majoritet ställer sigkallsinnig gentemot handikapporganisationerna. Men man kan väl i vude fullkrävu att hundikupporgunisutionernu försöker läggu fram en så korrekt redovisningsom möjligt. Jug ber utt med dessu ord få yrku bifull tillutskottets hemställun. FruMARKLUND (vpk); i Huskvurnu hur redogjort för ivilka former det ekonomisku stödet till de hundikuppudes organisationer utgåroch för hur ansluget hur ökut är . Jug behöver ulltså inte upprepa någotUV det. Som det för det mestu är kun självfullet ulltid argumentanföras för ännu kraftigare stöd. Jag är säker på att förslag om fortsattahöjningar av unslugen till hundikupprörelsen kommer till föHunde riksdugur.Även jag bestrider - i likhet med utt intresset förhundikapp-frågorna skulle varu koncentrerut till de purtier som företräds uvundertecknurnu uv reservutionen. Jug vill belysu dettu med utt hänvisu till vudjug redun i mitt förstu unförunde tidigure i dug sude i frågu om dem som slåsut från industrin och förvärvslivet. Det problemet är nämligen ettproblem som i ulldeles särskild grud berör de hundikuppude och derus rätt tillurbete. Verkligheten är ju den, att de mycket väl kun fyllu en uppgift iproduktionsprocessen. Det skall då inte alls ses som en självklurhet uttlösningen för derus vidkommunde skull vuru skyddude verkstäder. Vi hur i en motion till årets riksdug ställt kruv för dehundikuppude som överensstämmer med ett tidigure riksdugsbeslut om utt i lugstudgu åtgärder i syfte utt främja sysselsättningen för äldre människor iförvärvslivet. Det är i den motionen fråga om utt lugstiftningsvägen säkruunställningstrygghet respektive rätten till urbete även för hundikuppude. frågor som vi tillmäter stor vUct och som viframlagt konkretu förslug om gäller en speciell form avrehabiliteringsersättning, vurs ledmotiv bör vuru utt stimuleru tUl utt genomgårehubiliteringsåtgärder när skudu eller sjukdom inträffur. Jag vill med detta ha sagt att vi vill hu uktivu åtgärdertill stöd för de handikappade. Jag vill nog uttrycka den meningen, att det ärsädana åtgärder som bör sättas i främsta rummet; på det området finns detnämUgen en mycket sturk eftersläpning. Vi får i ett senure sammunhung här i riksdugen tuställning till bl. u. ett förslug om höjdu unslag till förmån för desynskadade. Det gäller då talböcker. Jug kun redun nu förutspä utt vår gruppkommer utt stödja ett förslag uv det sluget. Jug vUl frumhållu utt också dettuär en del uv det intresse som vi från vår grupp visur för hundikuppfrågornu.Ett stöd uv det slug vi nu behundlur och som går direkt tillhundikupporgunisutionernu är inte det endu sättet utt visu intresse för dessufrågor. Med dessu synpunkter, fru tulmun, vill även jug yrkubifull till utskottets hemställun. i Mulmö (s): Debutten hitintiUs hur i stor utsträckninggällt unslugets nivå, och jug skull inte kommentera detta med mer än utt sägautt nog ligger det en klar prioritering i den 20-procentigu uppräkning uvunsluget som här föreligger från Kungl. Muj:t och utskottsmujoriteten. Vud jug i stället begärt ordet för gäller den förändring ianslagsfördelningen som Kungl. Muj:t föreslår och som ursprungligen frumförtsav hundikupputredningen. Den innebär utt unsluget tillhundikupporgunisu-tionernus ullmännu verksumhet uppföres under ett gemensumtunslug utt fördelus av Kungl. Muj:t efter yttrunde uv stutens hundikuppråd. Jagkan i princip instämma i den här nyordningen, men jag vill gärna inför kummurendeklureru vud vi i motionen 1021 pekat på när det gäller fördelningen uv dessumedel. Vi hur i motionen pekut på den svårighet som onekligen kunuppstå när medlen nu i sin helhet skull fördelus på ett 20-tulhundikupporgunisutioner, och vi menur utt dettu inte får gå ut över de fyruorgunisutioner, som tidigure erhållit uv speciuldestinerude belopp.Dessu organisationer, som haft anslag genom beslut, hurverkut mycket länge och svurur för en omfuttande och betydelsefull verksamhettUl gagn för ullu medborgure med fysiska handikapp. De har för dessu uppgifterskuffut sig muteriellu resurser, de hur personal och de har ettalldeles speciellt ansvar inför dessa människor och de anläggningar mananskaffat. Det är av stor betydelse att dessa organisationer får möjlighet attfullföHa sin uppbyggda verksamhet. Det är därför angeläget attde medel som ställs till förfogande för fördelningbland handikapporganisationerna i förstu hund går till dessu direkt verksummuhundikupporgunisutioner för derus uppbyggdu verksumhet och då bl. u. medbeuktunde uv den kostnudsutveckling som dessu orgunisutioner fått vidkännus påoliku områden. Jug vill , fm tulmun, tulu om utt en spridning uvde befintligu medlen på ullu de orgunisutioner som sökt bidrug skullemedföru en uppsplittring uv orgunisationsbUden på hundikuppområdet. I stäUetvore det angeläget att komma tUl rätta med detta problem. Jag skull inte mot ett enhälligt utskott ställu någotyrkunde men vill gärnu till protokollet hu unfört vud jug här givit uttryckför, och jug tror att Kungl. Maj:t kommer att beakta detta vid sinanslagsfördelning. /CNKEL(fp): Jug vill buru påminnu om utt utskottetsordförunde i dug på förmiddugen sude utt vi i vårt purti vur "så snälluoch välmenunde" men utt vi inte hude så stor mening bukom våru motioner.När det gäller dennu ökning med hude vi verkligen en mycket ullvurligmening bukom. Visserligen är det sant utt de hundikuppude fått en uppräkningmed . Anledningen till utt vi inte tycker utt dettu räcker är utthundikupporgunisutionernu vurit så eftersuttu i jämförelse med undru. Vud sedun gäller det brev som i Huskvarnatalade om så vur ju både vår motion och reservutionen skrivnu långt innun detbrevet sändes runt. Jug vill buru sägu utt det måste stå vur och en fritt attförsöka bildu opinion, och det är väl det mun hur velut åstudkommu med brevet. Överiäggningen vur härmed slutud. Mom. 1 och 2 Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 18 uv i Alvestu m. fl., ochförklurudes den förra propositionen vara med övervägande ju besvurud. Sedun fruFraenkel begärt votering upplästes och godkändes födunde voteringsproposition; Den som vUl utt kammuren bifuller sociulutskottets hemställun i betänkandetnr 5 punkten 43 mom. 1 och 2 röstar ju, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservutionen nr 18 uv i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklurudes flertulet uvkummarens ledamöter ha röstat för ju-propositionen. rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu om- Nr 46 röstningguv födunde resultut: Mom. 3 och 4 Utskottets hemställun bifölls. Utskottets hemställan bifölls. 1 denna punkt hade behundluts 1. motionen1972:122 uv m. fl. (fp) vuri hemställts utt riksdugen beslutude attbegära att Kungl. Maj:t skyndsamt frumlude förslug till stutsbidrug till denkommunulu färddänsten i uwuktun på förslug från utredningen omkostnudsfördelningen mellun stut och kommun, 2. motionen1972:156 uv m. fl. (fp) vuri hemställts utt riksdugen beslutude utthos Kungl. Muj:t begäru förslug om vidgud rätt tUl stöd vid inköp uv bil förhundikuppude, 3. motionen1972:475 uv m. fl. (vpk) vuri hemställts utt beslutudeom en utredning i syfte utt undersöku möjligheternu utt införu ett »rikskort»för de hundikuppudes färdtjänst, 4. motionen1972:666 uv i m. fl. (s) vuri hemstäUts att riksdugensom sin mening uttalade att stutsbidrug för inköp UV invulidbil efter särskildprövning borde kunna utgå även tUl handi-kappud som själv inte hude möjlighetutt köru bil men som värdudes i hemmet uv näru unhörig som hude körkort sumt 5. motionen1972:994 uv fröken i m.fl. (c) vuri hemställts uttriksdugen beslutude utt hos Kungl. Muj:t begäru utt - i uwuktun på förslag frånutredningen om kostnudsfördelningen mellun stut och kommun - förslag skyndsumtludes frum om stutsbidrug till den kommunulu färdtjänsten. 1. beträffundestutsbidrug till färdtjänsten för handikappade att skulle avslåmotionen 1972:122 och motionen 1972:994, 2. beträffandestöd till handikuppude för inköp uv bil utt riksdugen skulle uvslå motionen1972:156 och motionen 1972:666, 3. beträffunde»rikskort» för färdtjänsten för hundikuppude utt riksdugen skulle uvslåmotionen 1972:475. 19. beträffunde stutsbidrug tUl färdtjänsten förhandikappade samt stöd tUl handikappade för inköp av bil av ()och fm (), som unsett utt utskottet under 1 och 2 bort hemställa. 7* protokoll 1972. 1. beträffandestatsbidrag tUl färddänsten för handikappade att med bifall tUlmotionen 1972:122 och motionen 1972:994 hos Kungl. Maj:t begärde att iavvaktan på förslag från utredningen om den kommunala ekonomin - förslugskyndsumt ludes frum om stutsbidrug till den kommunulu färdtjänsten, 2. beträffundestöd till hundikuppade för inköp av bil att med bifall till motionen1972:156 och i uniedning uv motionen 1972:666 hos Kungl. Muj;t begärde förslugom vidgud rätt till stöd tUl handikappade för inköp av bil, 20. beträffunde »rikskort» förfärddänsten för hundikuppade av (vpk), som ansett utt utskottetunder 3 bort hemställu, utt riksdugen med bifull till motionen 1972:475 hos Kungl.Muj:t begärde en utredning om möjligheternu utt införu »ett rikskort» förfärddänsten. Vid dennu punkt hude uvgivits ettsärskilt yttrande beträffande statsbidrag tUl färdtjänsten för hundikuppade uvherrur Gustuvsson i Alvestu, i Öskevik och Ändreasson (samtliga c). /ENKEL (fp); frumhöll i förmiddugs i sittunförunde hur beklugligt det är utt hundikapputredningens förslug omstutsbidrug till färddänst nu skjutits undun med hänvisningtill utt den tUlsuttu utredningen om kommunernus ekonomi skull tu upp helustutsbidrugsfrägun. FöHden hur blivit den, utt på grund uv kommunernus svåruekonomisku läge hur fleru inte kunnut byggu ut färddänsten som mun plunerut. Destoru och relutivt riku kommunernu klurur utbyggnuden, men det finns kommunersom bromsut upp sin verksumhet, och en del har inte nägon färdtjänst uUs. Dettuär frumför aUt förhållandet i glesbygdernu, där mun är utsutt för foUcminskningoch därmed har ett sämre skutteunderlug. I glesbygdernu är behovet uv färddänst allru störst. Genomde långa avstånden är ju isoleringen värre än i övriga delar uv vårt lund. Förutt i någon män kunnu höju stundurden för medborgure som inte hur möjlighet uttunvändu kollektivu kommunikutionsmedel bör, enligt reservunternu ireservutionen 19, stutsbidrug till den kommunulu färdtjänsten snurust införus.Hundikupputredningen föreslog utt rätten till stöd vid inköp uv bil också bordeutvidgus. är stödet knutet vid utt bilen skull unvändus för urbetsresor. Mendet kun finnus tillfällen då en bil kun hu mycket stor betydelse. Efter enullvurlig olyckshändelse med erhållet hundikupp kun det vuru uv stor betydelseför den drubbude när det gäller utt levu med sitt hundikupp utt hu tillgångtill en bil. Det finns ulltsä ingen möjlighet utt i dug få ett ekonomisktbidrug till dettu. Med dessa ord, fru tulmun, ber jug utt få yrku bifull tillreservutionen 19. FruMARKLUND (vpk); Vår motion om ett rikskort för de hundikuppudes färdtjänst är motiverud uv utt vi önskar en sumordning uv demöjligheter som finnsför de hundikappade att kunna använda sådan färdtjänst även på platser utanförhemorten. Motiveringarna därutöver finns i motionen och ireservationen 20 vid punkten 45, som jag ber att få yrka bifall tUl. i (s); Vi närmar oss nu slutet på den här långusocialdebatten, och jug skull försöku att koncentrera mig. Beträffande färdtjänsten vill jag först sägu att den är enoerhört viktig sak för handikuppude. Den bryter isoleringen och ger demmöjlighet utt kommu ut till bekuntu och utt på olika sätt kommu bort från denensligu tUlvuro som många hundikuppade för. Vi är helt överens på den punktenutt färddänsten hur kommit för att stunnu i våru kommuner. Tyvärr kan mun säga att mångu kommuner på grund uvekonomisku och andra svårigheter har bödat utt fingru på färddänsten. Jugtycker det vore verkligt beklugligt om det skulle bh så utt mun tur ekonomiskabesvärligheter tUl intäkt för utt försämru vUlkoren för de hundikuppude. Här ärdet aUtså fråga om en angelägenhet. Det finns all anledning förmänniskorna ute på de olUca orterna i landet att observera vad som sker ochverkUgen driva politisk opinion om de tendenser som man märkt på en del håUskuUe förstärkas. Jag är alltså mycket starkt medveten om att färdtjänstenär en viktig angelägenhet. När man nu står inför att genomföra något nytt,nämligen att till den kommunala satsningen på färdtjänsten läggu en stutligsatsning, måste mun emellertid också tu ställning till om mun sumtidigt som detpågår en utredning om de ekonomiska förhåUandena mellan stuten och kommunernaskuU införu någru nyu stutsbidrug utöver dem som redun finns. Med uniedninghäruv hur utskottet uttulat utt vi inte viU vuru med om dettu just . Låt denkommunulekonomiska utredningen först fuUföHa sitt arbete - när den är färdigmed dettu kun vi vuru bereddu att ta ställning tiU om staten skall ge bidragtiU detta ändamål eller om det i fortsättningen liksom nu enburt skull vuru enkommunens ungelägenhet. Jug ber utt få yrku bifull till utskottets förslug. HerrLARSSON i Öskevik (c): Vi är säkerligen ullu överens om uttfärddänsten för de hundikuppude är en ungelägen sumhällsservice. Ällu är viockså överens om utt det är en kommunul uppgift. Omfuttningen och utformningenav den kommunulu färddänsten växlur starkt mellan oliku kommunenVerksumheten hur bedrivits utun klurt utformude och allmäntaccepterade regler. ledumöter i utskottet hur den uppfuttningen,vilket frumgår uv det särskildu yttrundet, utt generellu bestämmelser förunordnundet uv färddänst bör fustställus innun stutsbidrug utgår. Jug yrkur,fru tulmun, bifull till utskottets förslug. Överiäggningen var härmed slutad. Nr 46 Mom. 1 och 2 Onsdaeenden Propositioner guvs på bifull till dels utskottets hemställun, dels 22 mars1972 reservutionen nr 19 uv fm , och förklurudes ------------------ denförra propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. yggnaas- begärt votering upplästes och godkändes födunde voterings- arbeten m.m. inom proposition; verksamhetsområde , j yjjj kummuren bifuller sociulutskottets hemställun i betänkundet nr 5 punkten 45 mom. 1 och 2 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifuUit reservutionen nr 19 av och Vid omröstning genom uppresning förklurudesflertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Då fruFraenkel begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning guv följunde resultut; Propositioner gavs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 20 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes födande voteringsproposition; Den som vUl utt kummuren bifuller sociulutskottets hemställun i betänkandetnr 5 punkten 45 mom. 3 röstar ja, den det ejvUl röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 20 uv . Vid omröstning genom uppresning förklurudesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fm Marklundbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav födande resultat; Kummuren biföll vud utskottet i dessu punkter hemställt. Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepartementetsverksamhetsområde Muj;t hude under punkten II 11 (s. 223-235) föreslugit 204 riksdugen utt till Vissu byggnudsurbetenni. m. inom sociuldepurtementets verksamhetsområdeför /73 anvisa ett investeringsunslug UV 2 . I motionen 1972:1034 uv herrÄkeriind (m) hude hemställts utt riksdugen vid behundlingen uvstutsverkspropositionen, bUuga 7, tUl Vissu byggnudsurbeten m. m. inomsociuldepurtementets verksumhetsområde för /73 unvisude ettinvesteringsunslug av . Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepartem entetsverksamhetsområde att med bifall tUl Kungl. Muj:ts förslug och meduvslug på motionen 1972:1034 till Vissu byggnudsurbeten m. m. inom sociuldepurtementetsverksumhetsområde för /73 unvisude ett investeringsunslug uv . 21. beträffunde medelsunvisningen uv herrur ()och Nisser (m), som unsett utt utskottet bort hemställu, att i anledning av Kungl.Maj;ts förslag och med bifaU tUl motionen 1972:1034 till Vissa byggnudsurbetenni. m. inom sociuldepurtementets verksumhetsområde för /73unvisude ett investeringsunslug uv . HerrÅKERLIND (m): TiU byggnudsurbeten vid ungdomsvårdsskolornu,som behundlus under punkten 50, hur för innevurunde budgetår beräknuts 3,8miHoner, och för nästu budgetår föreslås nu 5,1 miHoner kronor. Det gäUer härett delunslug. För närvurunde sker jn utveckling mot utt allt flerungdomsvårdsskoleelever vårdus utom skolan, varigenom tillgängligaplatsresurser på ungdomsvårdsskolorna kommit att utnyttjas i mindre grad äntidigure. Det hur vi talut om förut här i dug. Jug tror personligen att dettaär en riktig utveckling både med tanke på ungdomarnas vård och anpassning Ochmed tanke på vad ungdomsvårdsskolorna kostar i drift. Inom socialutredningen,som väntas uvge ett principbetänkunde, är frågor som berör ungdomsvårdsskolornusfrumtidu ställning under övervägande. Med hänsyn till vud som sker är detulltså viktigt utt mun inte gör större investeringur vid ungdomsvårdsskolornaän vud som är ubsolut nödvändigt för att verksumheten skull kunnu bedrivus,förrän mun vet mer om hur den frumtida verksamheten skall se ut. Vi som stär bakom reservationen 21 har därför unsett uttmotionen bör bifullus och unsluget till ungdomsvårdsskolornu minskus med 4miHoner till 1,1 miljon kronon Tre uv de fyra midonernu gäller arbeten som ännuinte på något sätt hur påböduts. Med sträng prioritering och spursumhet böräven den fjärde midonen kunnu spurus på ansluget. Inskränkningar bör framförullt kunnu görus på yttre urbeten -fotbollspluner, vägar och anläggningar, tillbyggnudsarbetenosv. Det är viktigt på dettu liksom på undru områden uttkostnuder inte läggs ner på unläggningur som mun inte vet utt de är nödvändiguoch blir rationelltutnytdade, om skolornu skull unvändus för andru ändumål än de nu är uvsedduför. Jug yrkur bifull till reservutionen 21 vidpunkten 50. i Huskvurnu (s): Jag yrkur bifull till utskottets hemställun. Överläggningen vur härmed slutad. Propositioner guvs på bifull tilldels utskottets hemställun, dels reservutionen nr 21 uv herrar Äkeriind ochNisser, och förklarudes den förru propositionen vuru med övervägunde ja besvarad.Sedun begärt votering upplästes och godkändes födundevoteringsproposition; Den som viU att kummaren bifaller socialutskottets hemställun i betänkundetnr 5 punkten 50 röstur ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammuren bifullit reservutionen nr 21 av herrar ÅkerUnd Vid omröstning genom uppresningförklarudes flertalet uv kummurens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Äkeriind begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparut.Denna omröstning guv föHunde resultut: Punkterna 51 och 52 Kammuren biföU vad utskottet i dessu punkter hemställt. Ludes tUl hundlingurnu. § 2 Föredrogs sociulförsäkringsutskottets betänkunde nr 10i uniedning av Kungl. Maj:ts i stutsverkspropositionen gjordu frumställningurom unslag för /73 tUl ullmän försäkring m. m. jämte motioner. Punkterna I och 2 Kammuren biföU vud utskottet i dessu punkter hemställt. Muj:t hude i propositionen nr 1 bUuga 7underpunkten B 4 (s. 27-29) föreslugit riksdugen utt tUl Folkpensioner /73 anvisa ett förslugsunslag uv 9 . motionen 1972:449 uv m. fl. (vpk) vuri,såvitt nu vur i frågu, hemställts utt riksdugen 1) skuUe untu uvmotionärernu frumfört förslug tUl lug om ändring i lugen den 9 muj 1969 (nr205) om pensionstUlskott, innebärunde utt pensionstiUskotten fr. o. m. den 1juli 1972 skulle räknus upp så utt de den 1 juli 1979uppgick tUl uv busbeloppet, 2) under punkten B4 tUl Folkpensioner för /73 unvisude ett förslugsunslug uv . motionen 1972:966 av m. fl. (m) samt motionen 1972:1457 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari hemställts att skuUe anta avmotionärerna framfört förslag tUl lug om ändring i lugen den 25 muj 1962 (nr398) om finunsiering uv folkpensioneringen, innebärunde attfolkpensionsavgiften skulle utgöra av den beskuttningsburuinkomsten ouvsett dennus storlek. A beträffunde ändring uv 2 och 3 §§ lugen (nr 205) om pensionstiUskott att skulle uvslå motionen 1972:449 imotsvurunde del, B beträffunde principernu för utbetalning uvpensionstillskott utt riksdugen skulle uvslå motionen 1972:966 i motsvurundedel, C beträffunde unslugets storlek utt riksdugen - med bifulltill Kungl. Muj:ts under punkten B 4 frumlugdu förslug och med uvslug påmotionernu 1972:449 och 1972:966 i motsvurunde del - tUl Folkpensioner /73 unvisude ett förslugsunslug uv 9 , D beträffande ändring uv 3 § lagen den 25 muj 1962 (nr398) om finansiering uv folkpensioneringen att riksdugen skulle uvslä motionen1972:1457. beträffunde ändring uv 2 och 3 §§ lugen (nr205) om pensionstUlskott 1) av i (vpk), som unsett uttutskottet under A bort hemställu, utt riksdugen med bifull tUImotionen 1972:449 i motsvurunde del skulle untu det i motionen frumförduförsluget till lug om ändring i lugen den 9 muj 1969 (nr 205) ompensionstillskott. 2) uv i (vpk) som, med åberopunde uvvud som under reservutionen 1 unförts om uppräkning uv pensionstillskotten den1 , unsett utt utskottet under C bort hemställu. att - med bifall tUl motionen 1972:449 imotsvarande del och med uniedning av Kungl. Maj:ts under punkten B 4 framlagdaförslag tiU Folkpensioner för /73 anvisade ett förslagsanslagav 9 , beträffande ändring uv 3 § lugenden 25 muj 1962 (nr 398) om finunsiering uv folkpensioneringen