prot · FV0980 · 1972-12-31 00:00:00 — Men vad skulle dettaegentligen innebära för de ulrationaliserade skogsarbetare och småbrukare somnu omskolas till mekaniker, svarvare och svetsare och sedan får anställning ilokaliseringsföretagen? Jag kan inte se annat än att det skulle innebära all vikonserverar arbetslösheten i skogslänen. Det är ju möjligheten alt fäanställning i lokaliseringsföretagen som är värdefull för den friställdaarbetskraften ule i stödområdet. måste alltså på något sätt ha kommit snett idet resonemang som förs i reservationen 8, Sammanfattningsvis vUl jag säga att utskottet har haft atlbehandla etl fyrtiotal motioner. Vi förväntar en utvidgning och skärpning avregionalpoliliken i det förslag som kommer alt framläggas inför höstriksdagen,I avvaktan på detta förslag yrkar utskottsmajoriteten avslag på samtligareservationer. Jag yrkar bifall till utskottets förslag påsamtliga punkter. 1detta anförande inslämde herrar i (s) och (). HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Får jag först göra etl förtydligande av detyrkande som jag här förut framstäUde, Om reservationen 5 icke bifallesbortfaller givetvis det yrkande som vi har framställt i reservationen 6, Det var rätt många frågor som i Östersundriktade till . Jag skall försöka hinna ta upp några av dem. undrar hur kan framföra krav påbefolkningsmässiga ramar. Han kan inte förstå hur det skall gå tUl altfaststäUa sådana ramar. Ja, tydUgen förstår länsstyrelserna den saken mycketbättre än , Nästan varenda länsstyrelse har i sitt yttrande överLänsprogram 1970 utgått från just de befolkningsmässiga ramarna såsom engrundval för regionalpoUtiken, Men jag tycker inte atl vi nu skaU ta upp en debatt omdenna fråga. Låt oss vänta tills förslaget om regional riksplanering kommer ihöst. Vidare var' del intressant med talet om slorstadstiUväxtenoch den inställning som kommit lill ullryck i vår reservation. Jag vill underåterstoden av min korta repUktid försöka hinna med några ord om detta. säger med adress till mig och ,atl vi skall försöka övertyga våra kamrater på den borgerUga sidan atl del ärriktigt att dämpa slorstadstiUväxten. Jag lycker atl i ställetskall titta litet på vad som har hänt i den storstad där vi befinner oss. Jagvet inte hur vpk har stäUt sig, men i varje fall har de tre andra partiernautom uppvaktat finansministern med en begäran om attutlokaliserings-programmet inte skall fuUföljas för del. Hur rimmar en sådan instäUning från socialdemokratins sidamed den uppfattning som framfört? Här har tydligen socialdemokralernatUlsammans med två av de borgeriiga partierna velat sälla stopp för de åtgärdersom vi i inrikesutskottel tillstyrkt och som sedan godkänt. Centernför sin del säger nej tUl en sådan utveckling. Slutligen vUl jag bara säga alt det är tydhgen endamöjligheten för socialdemokratin att angripa när man kan dra den härvalsen om jordbrukskooperationen. Vad skuUe man annars hitta på atl tala om närdet gäller pådrivande inställning till regionalpolitiken. Låt mig för femtioelfte gången understryka: vi fråncenterns sida gör inte undantag för någon när det gäller utflyttning. HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: Bara elt par korla kommentarer tUl detbalanserade anförande som jag tyckte att i höll. Hannämnde några intre:5santa siffror angående effekten av lokaliseringsstödetunder den andra försöksperiodens första hälft. Jag skuUe vilja komplettera denuppgiften med atl säga alt det är intressant att studera hur olika effekt manhar fått av stödet i de oUka länen. På s. 8 i betänkandet finns en tablå somåskådliggör detta på ett alldeles utomordentligt sätt. i säger alt det skall vara etlsamspel mellan selektiva och genereUa åtgärder, och jag delar dennauppfatlning, men vi har olika uppfattning när det gäUer insatsen av degenerella åtgärderna. Vi har i vår molion sagt all vi tror att endifferentierad löneskatt kommer att ha en stimulerande inverkan. Tar man bortlöneskatten i stödområdet eller sänker den, kommer delta att stimulera företagatt salsa där. Del kommer att innebära alt folk inle friställs i sammaulslräckning som annars. Om det skulle genomdrivas en höjning av löneskattenblir enligt min uppfatlning vårt krav på denna punkt ännu mera berättigat. När det gäller fortsatt utlokalisering av statligverksamhet som berördes i flera avsnitt av anförande, är jag inteberedd att diskutera detta eftersom vi fick rapporten så sent som i går. JagvUl bara med viss tillfredsställelse konstatera att man i avslutningen av dennarapport bl, a, säger ifrån vad vi ifrån sida krävt, i det manunderstryker angelägenheten av att de ansträngningar som görs inom förvaltningenatt delegera uppgifter från centrala organ fullföljs. Man talar också om enfortsatt partieU utflyttning. Jag noterar detta med fillfredsslällelse och kompletterarjust med detta uppräkning av åtgärder som kommer alt vidtas. () kort genmäle: i och jag bor ju inomstödområdet och har sannolikt båda ganska stor erfarenhet av dessa problem, ochinnerst inne är vi båda varmt besjälade av en önskan att verkligen göra detbästa. Det är givet att det har förelegat så många motioner inte hunnit läsa allt. Men jag vUl ändå erinra om att det i vårstora partimotion, s, 114, slår ganska tydligt uttryckt att vi i varje fall påvårt håll och jag tror också de andra borgerliga partierna vill att man skaUför del första stimulera det näringsliv som redan finns ute i dessa områden ochför det andra i görligaste mån också försöka sprida ut ytterligare verksamheterlill dessa områden, I motionen sägs att "regionalpolitiken bör ledautveckhngen i sådana banor all näringslivels strukturomvandling i framlideninte behöver åtföljas av massomflyltningar," Jag behöver inte citera mera,herr lalman. höU mycket styvt på selektiva åtgärder ochtrodde inte på generella åtgärder som vi tycker är bätlre och rättvisare.Varför föreslår vi dessa åtgärder? Jo, erfarenheten visar atl det naturligtvisär bra med stödåtgärder på vissa punkter, på en viss ort eller för etl visstföretag inom en ort, men skall det bU en ordentlig utveckling som vi verkligenvill, måste man underiätta verksamheten för samtUga inom den orten eller regionen,och det kan man inle göra annal än med generella åtgärder, t, ex, reducering avlöneskatten eller fördelaktigare taxor för transport, tele osv. gjorde en resa för attstudera lokalisering och näringspoUtik i , Erfarenheterna därifrånvisar atl sådana åtgärder är etl utomordentligt komplement tUl selektivaåtgärder. Vi bör kunna lära en del av de erfarenheterna. sade även att representanter för moderatasamlingspartiet ångrar tidigare beslut om utflyttningen av de statliga verken.Vi ångrar oss inte alls. Vi var med om del beslulet, men helt naturligt är det-speciellt i nuvarande ekonomiska läge angeläget att få reda på vad del helakommer att kosta. Vi borde ha fått reda på del redan innan beslutet fattades. Slutligen berörde i den andraulflytlningsetappen. Jag är besviken och ledsen över alt behöva konstatera allinget verk föreslagits till eller trots löften som hargivits härom från ledande representanter inom regeringspartiet. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: talade mycket flitigt om allade åtgärder som har till syfte att städa upp efter koncentrations- ochavfolkningsprocessens verkningar. Det vore något intressantare om hanförklarade sin egen inställning tUl det aUmänna utvecklingsperspektiv ivilket dessa åtgärderingår elt utvecklingsperspektiv som har som bas atl 130-140 av landetskommunblock, alltså hälften av dem, enligt de statliga planerna och prognosernaskaU undergå en fortskridande utveckling mot avfolkning. Det vore bättre om hanuppehöll sig vid del och talade om vUken inställning han har till det, än allhan talar om alla dessa specialåtgärder som vidtas för att Undra förhåUandenadär. Anledningen till alt vi kommunister är så Ulusionslösa ifråga om de regionalpoliliska handlingsprogrammen och lill all vi reagerar molatt dessa blåses upp i dagens debatt och görs till föremål för en jättelikförväntan alt de skall lösa problemen är atl vi vel att den statistiska grundenför dessa regionalpoUtiska handUngsprogram kommer atl vara de prognoser som hargjorts upp i samband med Länsplan 67 och som just förutsätter och utgår frånalt en stor del av landet skall fortsätta att avfolkas och altkoncentrationsprocessen i andra delar av landet också skall fortsätta. Jag skulle vilja fråga : Hur kunde han somrepresentant för rösta för uttalandena i 1969 årsstatsverksproposilion, som innebar elt godtagande av att just länblev offer för elt av de mest 0;?ynnsamma utveckUngsperspekliven i Länsplan 67?Och hur kunde han rösta för lokaliseringspropositionen 1970, där det klart sägsut atl koncentralionsprocessen och avfolkningen är oundgängliga led i denekonomiska utveckhngen som det är statsmaktens viktiga uppgifl atl underlätta?Det måste bU en väldig lojalitetskonflikt. Ä ena sidan har man lojaliteten molsitt läns befolkning som man skall företräda, och å andra sidan har manlojaliteten mot sin partiledning. Vilken lojalitet är starkast hos BirgerNilsson i själ och hjärta? i (s) kort genmäle: Får jag börja med att svara påhans direkta fräga lUl mig. Det är riktigt all jag röstade på dessa båda förslag. Deböfiar nu ge utslag i . Om har följt medutvecklingen vel han alt harregistrerat en befolkningsökning. Om han åker upp till och tittarnärmare på den staden skall han finna atl den på mycket kort lid har förvandlatsfrån en typisk mUitär- och tjänstemannastad lUl en industristad. Det är denpraktiska politiken som har medverkat till detta. Konjunklurdämpningen kan hahaft sin andel i att utflyttningen har stoppats, men det är ingen tvekan om attde lokaliseringspoUliska åtgärderna har medverkat mycket starkt tUlbefolkningsökningen och den relativt kraftiga industrialisering som har skett imitt hemlän. Därför upplever jag inte detta som någon lojalitetskonflikt. Jagmenar i stäUet: Fortsätt med den praktiska lokalisering:spoliliken! befinner sig i ett sämre läge när han sägeratl vi måsle bryta denna utveckling och börja med en mycket hårdcentraldirigering av investeringarna lUl olika delar av landet. Då tror jag hamnar i den verkligt besvärliga situationen. När det gäller debefolkningspoliliska ramarna innebär ju förslaget från all dessaskall göras upp centralt. Vad mansysslade med i de oUka länsprogrammen var att man på länsplanet fastställde enbefolkningspoUtisk målsättning fram lill . Inom parentes sagt råkadecenterpartiet ut för ett olycksfaU i arbetet i , när man under envalrörelse gick ut och talade om 150 000 invånare 1980 men efter valrörelsenanslöt sig tUl vårt förslag om 139 000. Så kan det gå när man fastställeroptimistiska befolkningsramar. säger atl inga undanlag gällerför jordbrukskooperationen beträffande kravet på utflyttning från Stockholm.Ja, men sätt då i gång! Med tanke på det dominerande inflytande ni har inom dehär organisationerna vUl vi se konkreta resultat i form av att man börjarflytta ut något av de många företag som jordbmkskooperationen har här istorstaden. i (vpk) kort genmäle: är ju inte alls del enda län, herrBirger i , där den nuvarande situationen har lett tUl enstatistisk, skenbar befolkningsökning. Den beror helt enkelt på all det harblivil så svår arbetslöshet i de tidigare stora inflyttningsregionema attavfolkningen har dämts upp. Del betyder inte atl arbetsmarknadssituationen,dvs, antalet arbetssökande i förhållande tUl antalet arbelslillfällen, harförbättrats i de regionerna. Den har tvärtom försämrats, och arbetslöshetenhar stigit även där. Jag vet också all det pågår en ständig utlokalisering,oavsett lokaliseringsstödet, av låglöneinduslrier till avfolkningsbygderna. Detär dit låglöneinduslrierna vUl, för där är situationen sådan att de får folkatt la dessa dåligt betalda arbeten som de inte skuUe la i de expansivaregionerna. Låt mig säga något om lokaliseringsstödets effekt! Här ärman också i många fall offer för en statistisk skenbild. Från min praktik somlänsplanerare känner jag, både från mitt eget län och från andra län,flerfaldiga exempel på atl man har räknat vissa förelagsetableringarssysselsättningseffekt in i effekterna av lokaliseringsstödsverksamheten somsädan. Men det är väl känt att dessa lokaliseringar skulle ha kommit till slåndändå, oavsett lokaliseringsstödet. Och en hel del av dessa stöddalokaliseringar kommer till stånd i alla fall. Lokaliseringsstödet är bara enliten extra förmån som vederbörande etablerare kan få så att säga på köpet; hanskuUe ha etablerat där i aUa faU. Så är det en mycket intressant sak som föranleder mig attgå vidare i frågandet. argumenterar emot styrning avinvesteringar. Får jag tolka det som atl som socialdemokrat äranhängare av ett kapitalistiskt näringsliv och menar att detta näringsliv skaUbehålla sin kapitalistiska stmktur i all evighet? På något annat sätt kan maninte logiskt tolka hans enorma avsmak för varje försök att styra kapitalisternaeller införa någon annan vUja i investeringsmönstret än kapitalisternas. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Först vUl jag säga tUl iÖstersund: Låt oss vänta med debatten om den regionalpolitiskautvecklingsplaneringen tiU ! Det löftet har jag gett i etttidigare inlägg. 3 protokoll 1972. Jordbrukskooperalionen tar jag inle upp till debatt. får rikta sin fråga till dem det vederbör. Vad gäUer jämtlänningarnafår de svara för sin del. Men jag tycker det var intressant som sade isitt föregående inlägg, nämligen att vi från hatar storstaden. Okay,låt oss gå med på det men säga, att om vi halar storstaden så gör videt därför all vi älskar människorna i storstaden. Vi vill förbättra miljön förde människor som bor i storstaden, vi vill motverka koncentrationen tillstorstaden - och därmed vUl vi verkligen sätta storstadsmänniskan i centrum. Sedan :förstår jag att i inte villesäga så mycket om ortsklassificeringen. Det är ju rätt så ömtålig mark attbeträda för honom, och jag är med på att han här får hoppa över det ämnet, såfår vi ta den debatten . I fråga om flyttningsbidragen log i Östersundfram vissa procentsiffror och sade atl det inte betydde så många procent. Menunder flyttade man över 5 300 personer med flytlningsbidrag, lillStockholmsregionen därav från mitt eget hemlän 1 173. Det är klart atl dettakan vara marginella effekter sett ur utskottets synpunkter. Statistiken gälleri det här fallet enbart antalet arbetslösa som flyttat. Därtill kommerfamiljemedlemmar lUl de arbetslösa som har flyttat med denna hjälp. Vi hållerfasl vid atl den enskilda människan skall alllid lämnas skadeslös. De pengarsom utgår går inte tUl företagen det är alldeles riktigt. Men, herrNUsson i , vem är del som betalar, vem är det som ger dessa pengar,när man kompenserar arbetsgivarna, förelagen, i de slora överhettaderegionerna? Frågan gäller inte de enskilda arbetstagarna därvidlag är viöverens. Den avgörande frågan är: Vem skall stå för kalkylen? Är det samhälleteller företagen? HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Beträffande flyllningsbidragen är del utantvivel så alt de har en marginell effekt när det gäller inflyttningen tillstorstäderna. Men de har en oerhört stor betydelse när det gäller denomflyttning som pågår inom länen inom allmänna stödområdet och inomskogslänen över huvud taget. Det är ändå inget tvivel om att den som flyttarfår vidkännas extra kostnader och bör kompenseras på detta sätt. Jag skulle vilja ställa frågan: När man frän centerpartietmenar atl arbetsgivarna skall betala flyttningskostnaderna i en viss riktningoch samhället i en annan riktning, hur menar man alt detta skall ordnaspraktiskt? Skall det ske genom lagstiftning eller på annal sätt? har man talat om all viskulle få en ny regering. Det var mot den bakgrunden som jag uppmanadecenlerparliel: Försök att övertyga era borgeriiga vänner om nödvändigheten avpraktiska åtgärder för att stoppa inflyttningen till storstäderna! Jag tror attdel är elt jobb för att genomföra den upplysningskampanjen. Slutligen vill jag säga till i att jaganser alt vi bör ha en hårdare styrning av investeringarna. Men att därifrån gåöver till en totalstyrning av alla investeringar tror jag ändå skapar för myckel skall som f. d. länsplanerare inte ell ögonblick troatl vi hade fått en lokaUsering lUl aUmänna stödområdet om vi inte hade bjuditohka förmåner för företagen i form av sysselsättningsslöd, utbildningsstöd ochannat. Det är detta som förelagen mycket noga registrerar när vi talar med demom all flytta tUl stödområdet. Det är aUlså inget tvivel om att de här kapitalinsatsernasom samhäUet gör inom lokaliseringspoUtikens ram ändå till väsentlig delmedverkar i den styrning mol stödområdet som vi har i praktiken kunnalregistrera. Herr talmannen anmälde atl anhåUit atl lillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. HertRlMÄS(fp): Efter de här repUkskiftena skall jag bara taupp ett par konkreta frågor, som behandlas i inrikesutskotlets betänkande nr 7,till belysning. Av de många motioner som utskottet haft att ta stäUninglill innehåller en del krav på utvidgning av stödområdets geografiska gränser.Som utskottets ordförande sade redan i inledningen av debatten har utskottetavvisat dessa yrkanden med motiveringen att kommer attpröva regionalpoUtiken i hela dess vidd. Vi för vår del har godtagit dettaresonemang med undantag för två områden; planeringsområde iKopparbergs län och . Jag vUl helt kort motivera varför vi gjort dessaundanlag och reserverat oss just på de punktema, trots utskottets positivaskrivning, som i talade om, 1 reservationen 9 har vi tagit upp frågan om alt Avestaoch planeringsregioner borde inlemmas i stödområdet. Redan när det nyabeslutet om stödområdets gränser fattades framhöUs detolämpliga i denna gränsdragning, och frågan var också uppe vid fjolåretsbehandling av regionalpolitiken. Det är aUtså en gammal bekant som kommer igen,en gammal tvistefråga, och jag vUl därför endast understryka reservanternasuppfattning alt i de fall, där det finns klara belägg för atl gränsdragningenvarit oriktig redan från början, bör man kunna göra förändringar även underpågående försöksperiod. Vi vidhåller alltså vår gamla ståndpunkt i den frågan. När det gäller utvidgningen av det allmänna stödområdetatt omfatta även , som tas upp i reservationen 10, för vi sammaprincipiella resonemang. Som nämnde fattade vi beslutom att inlemma i stödområdet. Vi anser att även om nu får broförbindelsemed fastlandet är förhållandena så Ukartade för öarna atl det motiverar en likabehandUng i det här avseendet. Det innebär, förutom de direkta konsekvenserna ifråga om möjligheterna till lokaliseringsstöd för , också elt uttalandefrån sida när del gäller atl stödja i regionalpolitiskthänseende. Det är därför vi varit konsekventa och avgivit även dennareservation. Så viU jag säga ell par ord angående stödåtgärderna iVindelälvsområdet, som behandlas i reservationen 12, Nr 80 För oss som var med om beslutet1967 att inte skulle utbyggasiir det här någonting av en samvetsfråga. Jag satt med i allmännaberedningsutskottet då och förberedde ärendet. gjorde ju den - gången ett uttalande att i stället för kraftutbyggnaden skulle man ge Regional utveckling trakterna vidälven stöd tiU sysselsättning på annat sätt, Utskotlsmajoriteten hänvisar tillatt turistutredningen nu har lagt fram elt betänkande med förslag om åtgärderför alt främja turismen, och det är bra. Men det är nödvändigt att kompletteradetta med andra - som det 1967 uttrycktes - "beslåendelokaliseringspolitiska åtgärder", ocU det är detta som inte har blivitgjort på de som gått sedan beslutet fattades, I reservationen yrkas atten speciell arbetsgrupp skaU tillsättas som får i uppdrag atl lägga framförslag syftande fill atl förbättra sysselsättningsförhållandena,kommunikationerna osv, i Vindelälvsområdet, Det är verkligen hög lid attnågonting blir gjort. Men ingenting sker ju av sig självt, och därför kanskedetta kan vara en möjlighet att få fram förslag till vårriksdag. Jag ber att få yrkabifall lill reservationerna 9, 10 och 12. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): 1 inrikesutskotlets betänkande nr 7behandlas bl. a. motionen 759, som jag tillsammans med några ledamöter avriksdagen har väckt under allmänna motionstiden och vari vi hemställer attriksdagen måtte besluta om en utvidgning av del aUmänna stödområdet till attäven omfatta . Del är ju en fråga som många tidigare talare i denna debattockså har varit inne på. Även motionen 771 av i m. fl.,vilken rör samma fråga, har behandlats i utskottets betänkande. Man kanske kantycka alt vi hade kunnal få rum med våra namn under samma motion, men detskadar väl inte heller sakfrågan att det har väckts elt par parallellamotioner. Enligt mitt förmenande har alla de kriterier somfordras för att ön skall kirnna omfattas av den allmänna stödpolitiken förlokalisering av företag och arbetsplatser. Man kan i det avseendet knappastfinna några skillnader :mellan och andra delar av landet med svagtnäringsliv, och om del finns några skillnader är de huvudsakUgen negativa förÖlands del. Vidare är ju omgivet av vatten, och trots atl ön har fåll enbro - eller får en bro - är gränser mycket skarpt markerade. Jag skall inte här lämna någon redogörelse för eller göranågon inventering av alla de omständigheter och förhållanden som har orsakatÖlands nuvarande situation och föranlett den avfolkning som där förekommit.Både jag och andra ledamöter har här i vid tidigare tillfällen redogjortför den saken i samband med enkla frågor, interpellationer och motioner väcktai olika sammanhang. Den allmänna bedömningen får tills vidare räcka, att Ölandhar haft och synes få en fortlöpande avfolkning pä grund av den näringsslmklursom råder på ön. Jordbruket är där den dominerande näringen, ochmoderniseringen inom jordbruket fortgår på samma sätt som i andrajordbruksområden i vårt land, vUket innebär att näringen klarar sig med alltfärre utövare. Turismen däremot har ökat och ökar. Den tog fart i böfian på ,och har trenden för turismen varit uppåtgående. Men jämförd mednäringslivet i övrigt är turismen relativt osäker som försöfiningsobjekt. Här iSkandinavien är tyvärr klimatet sådant atl turistsäsongen blir alldeles förkort, om man inte också har tillgång till fjällområden eller andra områdenlämpade för vintersport. Ett av de mera kända större företagen på ,'Ytongfabriken i , lade ned driften , och någonersättningsindustri har ännu inte kommit i dess ställe. beslöt förraåret att skulle föras till det allmänna stödområdet, och iÖstersund har här framhållit att förhållandena för och är ganskalika. Jag kan hålla med om det i ganska stor utsträckning, men det finns ändånågra skillnader. Från befolkningsmässig och näringspolitisk synpunkt är väl debåda öarna ganska lika, men har ändå en tätort med mellan 18 000 och 19000 invånare, under det att tätorter inte kommer upp lill mer än ungefär2 500. håller som bekant på att färdigställas, ochjag vill uttala min och många ölänningars glädje och tacksamhet över att bronhar kommit fill slånd. Det var väl tack vare som det skedde. Menfaran är att en broförbindelse som den här, med det näringspolitiska klimat vihar, inte i och för sig medför de etableringar av arbetsplatser som man skuUeönska. Visserligen har brobeslutel allt sedan det kom till stånd medfört enökad bosättning på Ölandssidan av människor som pendlar till arbetsplatsernai . Men del vore ännu mer tillfredsställande om man kunde åstadkommaarbetstillfällen också inom de kommunblock som ligger på - att lita tillpendling är ju inte helt tillfredsställande. Jag vill emellertid gärna erkänna att majoriteten iutskottet går mig och mina medmotionärer till mötes och egentligen ger oss rätti sak. Utskottet har gjort vad vi brukar kalla för en positiv skrivning - dethar trots detta avgivits reservationer. Utskottet säger att samma resonemangsom utskottet anfört när det gäller vissa delar av , nämUgenLudvika- och Avestaregionerna, gäller i fråga om . Utskottsmajoritetensäger: "Utskottet utgår frän att Kungl. Maj:t och vederbörande myndighetertar till vara alla möjligheter som kan erbjudas atl lokalisera bärkraftigaföretag till ön.