prot · FV09141 · 1972-12-31 00:00:00 — I klartext betyder detta att man låterett fåtal tjänstemän stanna kvar, och då man vet att storleksordningenexempelvis i Uraeå rör sig om 4 personer, får man en uppfattning om hur litenden ändring är som föreslås av komraunikationsrainistern. Utskottet haransträngt sig och vUl skärpa detta raen det har endast blivit den förbättringenatt man sagt att dessa komraersiella distriktsenheter skall bli permanenta.Utskottet tycker att den här avvikelsen från propositionen räcker för attraan skall acceptera den i övrigt. Det är en märklig undfallenhet frånutskottets sida när det accepterar propositionen trots att man inora utskottetär väl raedveten ora att uttalade begäran om en utredning skulleföreligga innan man tog ställning. Vad beslutade om sedantycks inte bekymra utskottet utan nu är man vUlig att godta ett förslag utanatt erforderlig utredning förebragts. Utskottet finner det visserligen otUlfredsställande attnågon utredning inte gjorts raen raed den liUa anraärkningen traskar man viUigtpå och godkänner propositionen, trots att regeringsförslaget innebär ett åsidosättandeav vad begärt, dvs. en utredning innan nytt förslag skulle läggas.Man säger att det skett nya överväganden inora komraunikationsdepartementet,och osökt frågar raan sig hur flata ledamöterna i utskott får vara när de somskett faller undan utan att respektera uttalade vilja. Samma utskotthar dock självt formulerat den beställning som gjorde, men det tycksman nu ha glömt. Det är ett enigt utskott, och jag gör raig inte några störreförhoppningar ora att få en ändring, men vad sora skett kan inte få passeraopätalat. Det är dock ett förslag som inte har föregåtts av denbegärda utredningen, och vi vet inte om samma rationaliseringsvinster sora förutsattesi propositionen inte skulle ha vunnits genom rationaliseringar inom nuvarandeförvaltning och utan de föreslagna indragningarna. Någon skillnad iuppfattningen att man bör tillvarata alla möjligheter till besparingar genorarationaliseringar finns ej, och viljan till besparingar omfattas även av denberörda personalen, som helt är inne på linjen att rationaliseringar ärnödvändiga. Men det gäller att veta vad raan ger sig in på innan man börjarflytta folk. Det minsta man kan begära är att det står klart dokumenterat attbesparingar verkligen görs genom att de föreslagna enheterna dras in. Om det istället uppstår ökade personalkostnader på ett annat håll har man alltså inteåstadkommit några rainskade kostnader men väl en försämrad service. Det gällerdock omflyttning av ett stort antal människor, och de som riskerar att fåflytta vill nog veta om det är en meningsfull besparing som därmed åstadkommes.Något Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ svar påden frågan ges varken i propositionen eller i utskottets betänkande, då maninte har brytt sig om att utreda sakförhållandena. Det hade varit rimUgt att berörd personal fått ta del aven utredning. Hänsynen tUl de anställda finner jag otillfredsställande genomatt man inte gjort den utredning som skuUe ha klarlagt bilden. Det föreliggande förslaget har dessutom en klart negativregionalpolitisk effekt, och följden blir väl att de skador som uppstår genomde föreslagna indragningarna på något sätt får repareras. Den ena handen vettydligen inte vad den andra gör när det gäller verkningarna av statliga beslut. Om den centralisering som föreslås verkligen innebär enbesparing kan man inte bedöma av föreliggande material. Det är dock tydUgt anser att maskintjänstens centralisering ger de stora vinsterna. Ja, om nudet är fallet så kunde man ha nöjt sig därmed, men även det skulle i så faUklart ha dokumenterats. Den övriga delen, som betyder så mycket för så mångamänniskor, är mera genomgripande. Det är också här som det är mest tveksamt omförslaget, som det nu presenterats, verkligen är den rätta lösningen. Omriksdagens beställda utredning verkställts och vi därmed hade fått klara beskedom sakskälen för och emot en centralisering, så hade nu kunnat ta ettbeslut i förvissningen att det baserats på fakta. Utskottets undfallenhet är anmärkningsvärd. Jag trodde attett eget utskott hade mod att hävda sarama uppfattning som förraåret och inte att som föreslå att fatta beslut i en fråga somsamma utskott tidigare ansett först borde utredas. Det är en utmaning frånregeringens sida att återkomma raed ett ärende utan att haverkställt det beslut som fattade . Det är beklaghgt atttrafikutskottet inte velat hävda mening utan fallit undan för detförslag som kommit och som innebär att man bara upprepar det gamla förslagetsom underkändes . Den hlla ändring som gjorts är av så ringabetydelse att man inte kan åberopa att det är ett nytt förslag sora lagts. Faktamaterial borde ha förebragts genom den begärdautredningen, och på detta material hade kunnat ta ställning tUl omman skulle ändra på SJ:s regionala organisation eller ej. Det rätta svaret bör vara att avslå propositionen, och dethar jag begärt i min motion 1898, vilken jag ber att få yrka bifall tUl. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: i sparade inte på de starkaorden. De ståndpunkter han framförde har jag bemött tidigare. Men när han sägeratt utskottet skulle ha visat undfallenhet och flathet vill jag försäkra herrLarsson i att vi har haft en mycket seriös behandUng av denna fråga. Delshar vi tagit hänsyn till att det kommit en ny proposition med ändrat innehåll,dels har vi tagit hänsyn tiU framförda motionsyrkanden från berörda orter. Vihar sett det sora en möjUghet att ta hänsyn till regionalpolitiska skäl genomatt bygga upp permanenta distriktsenheter på dessa orter. Som jag sade i ett första anförande är givetvis motionärernainte tillfredsställda men bör inte heller underskatta vad utskottet har lyckatsuppnå. I detta anförande instämde (). i (c): i blir motionärerinte så missräknade om en motion blir avslagen. Vi är rätt vana vid det. Ännumera säUan är det väl att motionärer bUr förundrade över hur ett utskotthandlar. Men i den här frågan tror jag ändå att det är rätt många som harblivit det. De personer som är direkt berörda är säkert synnerligen förundrade.Utskottet har gjort en helomvändning utan att kunna visa på avgjort ändradeförhållanden. Tvärtom kritiserar ju utskottet det faktum att det sora i fjolvar motivet för avslag på propositionen då och åtgärder beträffande utredningarinte har verkställts. Utskottets ärade ordförande underströk i sin senaste repUktiU i att man inte skall underskatta de uttalandenbeträffande regionalpoUtiken som görs i årets uttalande. Med hänsyn tiU hurutskottet svängt om är det väl berättigat att i varje fall i vissmån vara skeptisk beträffande tyngden i trafikutskottets uttalanden. I fjolframfördes en stark kritik från oppositionen. Även inom regeringspartiet ochfrån de anstäUdas sida framfördes opposition. Detta svängde påmajoritetsförhållandena i ; propositionen godtogs inte. Degrundläggande motiven som gällde gäUer också i allt väsentligt i år.Ändå är det ett enigt utskott som har svängt helt om på klacken. Enighet finnsockså om kritiska uttalanden beträffande kommunikationsministerns handlandesedan i fjol. Men detta tycker jag inte är något vägande motiv för att svängapå klacken. Tungt vägande är i stället det sakförhållandet att de utredningarinte har kommit till stånd som beslöt skulle göras innan mantog ställning. Jag menar att det är en rationeU ståndpunkt att vidhållafjolårets beslut. Vi har nämUgen inte den grund som behövs för att fatta beslutet- bedömningar av frärast regionalpolitisk betydelse. säger statsrådet att dessa bedöraningar har gjorts.Samtidigt kritiserar emellertid utskottet statsrådet för att utredningarna intehar kommit tiU stånd utredningar om näringsgeografiska och regionalpohtiskaförhållanden. Utskottet säger att detta är otillfredsställande, men ändå villutskottet att man skall bifalla propositionen. Utskottet har en krystadmotivering. Statsrådet har tUlsatt en trafikpolitisk utredning sora skallklarlägga förhållandena beträffande koraraunikationernas roll i samhället. Detär ju just dessa bedömningar, dock i mer begränsad omfattning, sora skulle halegat tUl grund för detta beslut. Den motion sora jag har varit med om att undertecknatillsammans med , motionen 1895, yrkar på attmaskintjänsten skall ändras enligt propositionen. Det är en fråga som liggerkvar och enligt vad berörd personal också uttalar är det enrationell anordning att ändra på den. Men personalen betvivlar att det kan varamycket att vinna genom en omorganisation i övrigt. Här har ju också alldelesnyss sagts från utskottets talesmän att det inte är fråga om Ändrad regional orginisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ att dra inpersonal. Jag finner därför att denna brådska är onödig och att den icke ärrationeU. Beträffande enheten i sägs det att den är för litenför att vara kvar. I detta område finns det alldeles särskild anledning attstudera de regionalpolitiska effekterna av en organisationsförändring. Justdärför tycker jag att man borde ha avstått från ett beslut innan fråganutretts. Utskottet säger att man skall undersöka möjligheten atttillföra den komraersiella enheten andra uppgifter vilka medförsysselsättningsökningar. VUka möjligheter finns för det? Ja, det är inteutrett. Också frågan om det är rationellt att tUlföra verksamheten andrauppgifter borde utredas innan man vet vad man kan göra i detta fall. På s. 6 ibetänkandet sägs att detta "måste prövas i samma ordning som gäller fördistriktsorganisationen i dess helhet". Jag hoppas verkUgen, herr talman,att det prövas på ett annorlunda sätt än vad som varit fallit med underlagettiU det beslut som nu är i färd att fatta. Man har inte utfört deutredningar som borde göras och som fattade beslut om. Man pekar på personalorganisationernas betydelse i vadgäller utredningen och underlaget för beslutet. Jag hoppas att uttalandet mUtpå s. 7 i utskott.sbetänkandet tiUraäts relevans och att man verkUgenfortsätter utredningsarbetet och avvaktar resultatet härav innan man går tillbeslut. Man framhåUer på s. 8 i utskottsbetänkandet, att tiden ärför knapp och att man förutsätter att SJ skall visa vederbörlig smidighet ochhänsyn. På grund av att tiden är för knapp föreligger knappast förutsättningarför att behandla personalen med den hänsyn som är behövhg och som det anstår enarbetsgivare i allmänhet att visa i sådana här fall. komraer väl att bli ett primärt centrum. Det kanmåhända ha sin betydelse, även om det enligt vår mening inte är lämpligt attbesluta om detta i . Det torde komraa att betyda att viss statlig verksarahetflyttas till Uraeå. Jag vill emellertid peka på att det sker en betydandeutflyttning av statlig verksamhet från . a. skall ju K 4 flyttas tillArvidsjaur. Det är mycket ovisst om ersättning kan ordnas för de i sambandhärmed mistade arbetstillfällena. Kavalleriets kadettskola skall tydligenflyttas södemt. Det förestår vidare en ändring av tuUdistriktsindelningen, därdet också är fråga om en flyttning av personal söderut. Och är det alltsåfråga om en indragning av personal inora . harkommunalmän från uppvaktat statsråd om det tydligen planeradeuppskjutandet av byggnadsarbetena för , vilka skulle ha satts igång . Detta betyder att behöver sysselsättningstillskott. Jaghoppas därför att Kungl. Maj:t tillgodoser detta önskemål i samband med denaviserade propositionen om fortsatt utflyttning av statlig verksamhet. Det äralltså då inte fråga om ett nettotillskott utan gäller i betydande utsträckningersättning för avflyttade statliga verksamheter. Ja, herr talman, jag är medveten om att det inte gagnarmycket, men jag vill ändå yrka bifall till motionen 1895. HerrLOTHIGIUS (m): Jag hade inte tänkt delta i denna debatt,eftersom jag tyckte att det var riktigt att utskottets ordförande skulle föradebatten mot bakgrunden av utskottets enhälliga skrivning. i Umeåhar emellertid gjort ett inlägg, där han frågade hur flat man får vara inom ettutskott. Eftersom jag är ledamot av utskottet, kan jag inte låta bli att motdenna bakgrund försvara utskottets stäUningstagande. Om i läser mitt anförande i kammaren isamband med föregående beslut på detta område, skall han upptäcka att de kravsom fraraförts i propositionen i stort sett tUlgodosett moderata samlingspartiet.Vi har från moderata samUngspartiet byggt vårt ställningstagande på detnödvändiga kravet att småföretag och andra intressenter i näringslivet kan fåden service som de behöver i orterna för att klara sin verksarahet, bl. a. ennärkontakt med SJ. På det sättet kan SJ också bedriva nödvändig PR-verksamhet ide olika områdena. Detta är underlaget tUl att jag i så stor utsträckningmedverkade tUl det föregående beslutet. har denna förändring skett ipropositionen och våra intressen i stort bUvit tillgodosedda. Därigenom harockså moderata samhngspartiets representanter ansett det vara riktigt atttiUstyrka den av kommunikationsministern framlagda propositionen. Jag har full förståelse för att riksdagsledaraöterna frånoUka oraråden , och Uraeå talar för sin sak, att ni slåss förvad som är ert intresse för era bygder. Det skapar underlag för utskottet attgöra en ännu hårdare prövning, att noggrannare ta del av de olika argumenten.Utskottet har emellertid ändå funnit att det mot bakgrunden av denhändelseutveckUng som skett , när SJ har varit tvungetatt göra vissa rationaliseringar, är fuUt riktigt att också vidtaga dessaförändringar. Det är mot den bakgrunden jag har gjort mitt ställningsstagande. Vi blir inte trodda, när vi talar om att rationalisera detenskilda näringslivet för att skapa en bättre utveckling för vårt land, om viinte också medverkar tUl att rationalisera statliga företag. Strävandena måstegå hand i hand på dessa båda områden. Givetvishar jag inget yrkande att stäUa. Ändrad regional organisation av SJ i (fp): Jag måste erkänna att jag inte har läst vadherr sade . Men står med sitt namn underutskottsbetänkandet, och det har tydligen själv inte läst.Utskottet säger följande: "Utskottet har vid sin granskning avpropositionen inte kunnat finna att något ytterligare utredningsarbete av detslag och i den form riksdag begärde egentligen verkstäUts." Överläggningenvar härmed slutad. yttrade: Utskottets hemställanunder denna punkt företas till avgörande på sådant sätt att propositioner förstställs i fråga om yrkandet i motionen nr 1898 av i 10 protokoll 1972. Uraeå oraavslag på Kungl. Maj:ts proposition nr 133 och därefter - om nyssnärandaraotionsyrkande avslås beträffande utskottets hemställan i övrigt. Motionen nr 1898 av i Propositioner gavs på bifall till dels utskottetsheraställan, dels raotionen nr 1898, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Punkten 1 i övrigt Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets heraställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionen nr 1895 av herrar i och iTvärålund, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels förstahandsyrkandet vid B i raotionen nr 1839 av herrarWinberg och , och förklarades den förra propositionen vara raedövervägande ja besvarad. Kararaaren biföll vad utskottet i dessa punkter herastäUt. § 2 Föredrogs jordbraksutskottets betänkande nr 63 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:130 angående utgifter påtilläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avser anslag inorajordbraksde-parteraentets verksamhetsområde. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 3 Årsredovisning för Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 54 i anledning av Kungl. Maj:ts skrivelse 1972:102 medöverlämnande av årsredovisning för jämte motion. I detta betänkande behandlades Statsföretag för , vilken överlämnats till med Kungl. Maj:tsskrivelse 1972:102 (industridepartementet). I detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:1720 avherr Regnéll m. fl. (ra) vari hemställts att skulle i skrivelse tillKungl. Maj:t anhålla att Kungl. Maj:t skyndsamt framlade förslag om upphävandeav statliga organs skyldighet att i vissa fall anlita Allmänna förlaget. 1. att riksdagenlade Kungl. Maj:ts skrivelse 1972:102 till handlingarna, 2. att riksdagenskulle avslå raotionen 1972:1720. Reservation hade avgivits av herrarEricsson i (fp), Hovhararaar (m), () och iStockholm (ra), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till raotionen 1972:1720 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla att Kungl. Maj:t skyndsamt framlade förslagom upphävandeav statliga organs skyldighet att i vissa fall anlita AB Allmänna förlaget. i (ra): I anledning av Kungl. Maj:ts överlämnande avårsredovisning för har herrar Regnéll, och en motion gällande AUmänna förlagets verksamhet. Förlagsverksamheten har alltså pågått i nära fyra år.Syftet med tUlskapandet av ett helstatUgt aktiebolag för aUmänförlagsverksamhet var tvåfaldigt. Dels skuUe förlaget, enUgt propositionen,"ge statliga myndigheter och institutioner bättre service för utgivning avpublikationer och upphandling av tryckeriarbeten", dels skulle förlagetmedge "en bättre distribution och marknadsföring av statligt tryck".I förlagets egna formuleringar av sin uppgift sägs bl. a.: "Företaget skaUdrivas med krav på lönsamhet. Uppkommande rationaU-seringsvinster skall kommabestäUarna tUl del." Maj;t om statligamyndigheters och andra organs skyldigheter att vid framställning och utgivningav publikation, blankett- och andra tryckalster anlita AUmänna förlaget. Maninförde ett beställningsobligatorium. AUmänna förlaget har fått motta mycken kritik frånbolagets kunder. blev en rad myndigheter tvingade att begäraökade anslag för kompensation av den merkostnad som våUades av Allmännaförlaget. tUlfrågades ett antal myndigheter av riksrevisionsverkethur publikationsverksamhet påverkas av Allraänna förlaget. 22 av 34 myndigheteransåg att den fördyrats. Ingen ansåg att den blivit billigare. I mars 1971offentliggjordes en enkätundersökning som utförts på uppdrag avriksrevisionsverket. Rapporten utmynnade i slutsatsen "att myndigheternaserfarenheter av Allraänna förlaget är övervägande negativa och inrättandet avförlaget hittUls inte berett rayndigheterna någon lättnad i deraspublUcationsverksarahet". Enligt en analys av AUraänna förlaget, sorariksrevisionsverket offentliggjorde så sent som , sägs attstatens intentioner med AUmänna förlaget inte uppnåtts, att samordningen meUande statliga myndigheterna brister och att någon rationell arbetsfördelningmellan förlaget och beställarna inte kommit till stånd. Man kan fråga sig om situationen kan varasärare: ett monopol har tiUskapats för att effektivisera och samordna denstatliga trycksaksproduktionen. Resultatet har visserligen bUvit en samordning men dethar lett tiU högre priser, längre väntetider och ett kompUcerat förfarande.Monopolet har alltså enbart medfört försämringar. Med anförda slagsidor förAllraänna förlaget torde man inte kunna vänta sig att företaget stabiliseratsig så pass att förre industriministerns önskemål att monopolet därmed kundeupphöra kommer att bU verklighet. Det är angeläget att representanter förregeringspartiet i utskottet besvarar frågan: Hur länge skaU AUmänna förlagetstrycksaksmonopol Icvarstå? har verksamheten i sin nuvarande form pågåtti , men erfarenheterna av Allmänna förlaget är övervägande negativa. Man talar ofta om vad som skiljer statUg och privatföretagsamhet åt. Får jag peka på ett par skUlnader. Om ett privat företagbehöver order -och det behöver det ju får man uppsöka kunderna och tecknaorder i konkurrens med andra företag på den öppna marknaden. Ett statligtföretag, som i det aktuella fallet Allmänna förtaget, skaffar sina order genomatt införa beställningstvång - ett obligatorium. Går ett privat företag medförlust får man försöka komma till rätta med förlusten genom rationeliseringaretc. Går ett statligt företag dåligt, som Allmänna förlaget, taxerar man ut avskattebetalarna och täcker därmed förlusten. 1 vad gäller Allmänna förlagetföreligger dessutom det anmärkningsvärda förhållandet att statliga myndigheter,trots att de är medvetna ora att de kan göra sina inköp fördelaktigare hoskonkurrerande privata företag, tvingas göra sina inköp i det statliga Allmännaförlaget. Jag vUl, herr talman, med det sagda yrka bifaU tiU denreservation av i m. fl. som fogats vidutskottsbetänkandet. I den reservationen hemställs att "Kungl. Maj:tskyndsamt framlägger förslag om upphävande av statliga organs skyldighet att ivissa fall anlita AB Allmänna förlaget". I detta anförande instämde herrar (ra) ochOskarson (ra). HerrSVANBERG (s): Låt mig få påpeka att det ärende vi nubehandlar gäller Statsföretags överlämnande av årsredovisningen för det är frågan om dess ekonomiska dispositioner över hela företaget som vidiskuterar. talade utskottet om att vi hade vissa normerför hur vi vUle behandla detta ärende, och dem hade ingenting attinvända raot. Vi har också tidigare , påpekar utskottet,på grundval av utskottets betänkande nr 16 behandlat en hel del av de frågorsom gäller Statsföretag. Vid den granskning som vi nu har företagit av denstatliga företagsamheten inom Statsföretags område har vi därför särskiltstannat vid vissa betydelsefuUa ting. Vi har behandlat verksamhetensinriktning och målsättning. Utöver att vi har diskuterat vissa dotterbolag harvi också tagit upp litet mera generella frågor som gäller den tekniska utveckUngen,sysselsättningsutveckUngen, investeringsplaneringen osv. I alla dessa frågorhar utskottet enhälligt funnit att det inte finns någon anledning tillanmärkning mot Statsföretag. En endamotion har väckts i detta sammanhang. Den gäUer frågan om I motionen begärs att vi skaU upphäva den skyldighet som finns förvissa statliga myndigheter, aUtså myndigheter som affärsverk och departement,att anlita förlaget. Motionärerna säger attdet har riktats anmärkningar mot AUmänna förlaget från . Ochsedan säger de något underligt; de menar att förlagets verksamhet nu har nåtten sådan grad av stabilitet att det angivna obligatoriet, som har sagts skaUvara tillfäUigt, nu bör upphöra. Låt mig då peka på att obligatoriet för myndigheterna attanvända Allmänna förlaget för trycksaksframställning har tillkommit därför attraan ville se till att man får rationella förhållanden inom statsförvaltningen.Det har alltså gäUt att ordna förhållandena för dem. Det har inte primärt gälltatt AUmänna förlaget skulle få en bättre vinstutveckUng. Jag har tittat på Allraänna förlagets verksamhet,vinstutveckling osv. Där finns ingenting att anmärka på, något som visar attfrågan egentligen är felaktigt ställd; vi skall ju inte tala om det här utan omAllmänna förlagets och Statsföretags allmänna förvaltning. Självfallet kanriksdagen ta upp en sådan här fråga och säga att underlaget för AUmännaförlagets verksamhet är felaktigt, men det faller litet vid sidan av det hela. Motionärerna använder riksrevisionsverketsundersökningsrapport som underlag för sitt yrkande och begär att Kungl. Maj:t,som det sägs i reservationen, "skall undersöka hur det obligatorium som ären grundläggande förutsättning för AUmänna förlagets verksamhet skall kunnaupphävas". Men behandlas förnärvarande av Kungl. Allmänna förlaget har frarafört väldigt skarpabemötanden av verkets sätt att tala om förlaget, och de prövas nu av Kungl.Maj:t. Här har alltså motionärerna egentligen fått vad de önskat: en prövninghos Kungl. Maj;t. Utskottet har inte funnit att det för dagen finnsanledning att tillstyrka någon ändring av Allmänna förlagets monopol. Det ärdock endast den här försöksverksamheten har pågått, det har aldrig sagtsatt den skulle bli permanent, och inom både Statsföretag och Allmänna förlagetsäger raan sig vara på väg mot bättre förhållanden. Jag anser inte att utskottet har skäl att utfärda någonorlovssedel och säga att allt är bra på AUmänna förlaget. Men det är inte detdet gäller, utan det gäller att man får den prövning man har begärt. Vi viUinte upphöja oss till något slags överdomare och uttala att Allmännaförlagets verksamhet har varit dålig och gått med förlust.