prot · FV0953 · 1972-12-31 00:00:00 — I samband härmed skedde en reducering av antaletlantbruksrepresentanter till nuvarande tre. Slutligen skedde en omplaceringfrämst med tanke på de nya krav som integrationsarbetet i ansågsmedföra. har vi representanter placerade i , och . i kan man väl säga är encentralpoli-tisk och ekonomisk fråga. Utvecklingen av jordbmksproduktionen urjordbmksteknisk synpunkt är givetvis också av intresse för vårt land. Motbakgmnd av detta har också vissa åtgärder vidtagits i syfte att kunna följautvecklingen inom i tekniskt-vetenskapligt avseende på de berördaområdena. Detta gäller i första hand och , I t, ex. skogs- ochlantbmksakademiens regi pågår nämligen ett förhållandevis omfattande samarbeteinom ramen för ett samarbetsavtal mellan och Sovjetsjordbmksdepartement. Liknande samarbete etableras också med , När det gäller sådana informationer, som urmarknadssynpunkt är intressanta avseende , tillgodoses detta förnärvarande inom ramen för utrikesrepresentationens allmänna näringspolitiskaoch handelspolitiska rapportering. Från de svenska lantbruksorganisationernas sida har ju som i Holmgården också nämnde - frågan om placering av svenskalantbruksrepresentanter på lämplig plats inom också förts på tal, Iraden av önskemål om förbättrad utlandsbevakning av jordbmksfrå-gorna haremellertid de svenska intresseorganisationerna gjort en prioritering och sattbevakningen av utvecklingen inom sist. När vi behandlar detta ärende vill utskottsmajoritetenerinra om att en motion med förslag om en sådan förstärkning var föremål förvårt beslut även . Vad jordbmksutskottet då anförde har vi stmkit under iår, t, ex, behovet av att vidga marknaden. Den frågan står givetvis också kvar. En förstärkning av den svenska utlandsrepresentationen pådetta område bedömde vi då vara väl motiverad. Vi ansåg då, liksom vi anser ,att Kungl. Maj:t givetvis prövar denna fråga och löser den vid lämpligttUlfälle. Vad utskottet anförde har viunderstrukit i vårt betänkande och det gäller fortfarande. Jag ber meddetta att få yrka bifall tUl utskottets förslag. den 6 aprU 1972 HerrJOHANSSON i Holmgården (c); Jag kan väl knappast tänka mig att jaguttryckte mig så otydligt som vUle göra gällande. Avreservationen framgår i alla fall rätt klart att vi har yrkat på en förhöjningav anslaget för detta ändamål med . Men vad jag nämnde var att vigav jordbruksministern förtroendet att avgöra placeringen av en nylantbruksbevakning. När sedan vill göra gällande attlantbruksorganisationerna har satt sist i angelägenhetsgraderingenså vill jag nog säga att jag är ganska ordentligt underkunnig omjordbraksorga-nisationernas mening i den här frågan. Ett vet jag väl och det äratt jordbrukets organisationer inte vUl acceptera att någon annan av de trebevakningar som finns skall upphöra - det framgår också av reservationen mendet har ansetts som utomordentligt angeläget med en lantbmksrepresentation iöststaterna eller i Japan-Kinaområdet, Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i Skegrie m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Holmgården begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Holmgården begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. i (fp): Det är med anledning av motionen 1240 som jaghar begärt ordet. Motionen är undertecknad av fyra halländska riksdagsledamöter,en från varje parti som är representerat för i . Motionenutmynnar i en hemställan att hos Kungl, Maj:t begär inrättande av entjänst som trädgårdskonsulent vid lantbruksnämnden i . I motionen anförs att förutsättningarna förträdgårdsnäringen i och på bör bedömas som goda. Dettaantagande gmndar sig inte bara på tidigare erfarenheter av näringen utan ocksåpå ett uttalat intresse bland yngre trädgårdsodlare att ytterligare utvecklasin rörelse. De försöker så långt de förmår att följa upp nya metoder som bliraktuella. har mycket nytt framkommit som innebäratt driften kan ske mycket rationellt. 1 har driften av trädgårdarunder glas ökat och lär ha möjlighet att ytterligare utvecklas; så är ocksåförhällandet i vårt grannland . Detta har kunnat ske tack vare attbyggsystem, värmeanläggningar och bevattningssystem har utformats efter nyaprinciper. Dessa framgångsrika resultat inom denna näringsgren har i de häromnämnda länderna haft stöd av en mycket väl utvecklad konsulentverksamhet. anger för att frilandsodlingenhar ökat från av den relativa andelen här i landet.Växthusarealen har ökat från 99 400 m 1951 tUl 154 000 m 1970. intarför närvarande sjätte plats vid en jämförelse mellan länen. har ingen egen trädgårdskonsulent. Den hjälpträdgårdsodlarna får i vårt län får man dels från en konsulent bosatt iUddevalla, som i den mån han får tid över skall bistå med hjälp i norra delenav länet ner till , dels från , dit man skall vända sigfrån det Det framstår ganska klart att detta inte ärtiUfredsställande. Trädgårdsodlarna i behöver en egen konsulent försin verksamhet. Det förefaller med tanke på de förutsättningar som finns iHalland för ökad trädgårdsnäring välmotiverat att en sådan tjänst inrättas. framhåller i sitt betänkande ianledning av motionen bl. a. att "lantbruksstyrelsen har att bestämma om den närmare fördelningen av trädgårdskonsulenttjänstema mellan de olika lantbmksnämnderna. Enligt de riktlinjer som godtogs i samband med att ifrågavarande uppgifter genom beslut över fördes från hushållningssällskapen tiU de nya lantbruksnämnderna följer placeringen av ifrågavarande tjänster ej länsindelningen. Konsulenterna skall i olika specialistfunktioner kunna betjäna större regioner, i vissa fall hela landet. Flera konsulenter kan sålunda vara placerade vid en och samma lantbruksnämnd medan i några län lantbmksnämnden kan sakna sådanbefattning,---- . Någon anledning att ändra på denna princip finnerutskottet inte föreligga. Givetvis kan det tänkas att utvecklingen påförevarande område från tid till annan kan motivera omplacering av befattningarinom trädgårdskonsulentorganisationen. Vad gäller det nu aktuellaspörsmålet", som aUtså aktualiseras genom motionen 1240, "utgårutskottet från att lantbmksstyrelsen vid sin kontinuerliga översyn avpersonalbehovet vid lantbmksnämnderna har denna fråga under uppmärksamhet och,om så befinns påkallat, vidtar erforderliga omdispo-sitioner. Utskottet finnersig därför inte böra förorda någon särskild åtgärd i anledning av motionen1972:1240." Det yttrande som utskottet avgivit och som riksdagenkommer att anta betraktar jag som positivt. Om lantbmksstyrelsen, som riksdagenförutsätter, vid sin översyn av personalbehovet vid lantbruksnämnderna vidtarerforderliga omdispositioner, så anser jag att motionens syfte i storutsträckning har ernåtts. Jag har därför, herr talman, inget särskilt yrkande attframställa. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Stöd till jordbruket i norra Maj:t hade (punkten C 5, s.40) föreslagit att till Stöd till jordbruket i norra /73 anvisa ett förslagsanslag av . Stöd till jordbruket i norra I dettasammanhang hade behandlats dels motionen 1972:747 av m. fl. (c) varihemställts att beslutade att stöd skall utgå till rennäringen påsamma grunder som skedde till nötköttproduktion inom norrländskt jordbruk. Stöd till jordbruket i norra dels motionen 1972:1285 av i Gäddvik m. (m) vari, såvitt nu var i fråga, hemstäUts att beslutade att stödettUl jordbruket i norra skulle justeras med hänsyn till utvecklingen avden allmänna prisnivån samt dels motionen 1972:1286 av herrarPettersson i (c) och i Öskevik (c). 1. i anledning avmotionen 1972:747 som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottetanfört rörande prisstöd till rennäringen, 2. lämnademotionen 1972:1285, såvitt nu var i fråga, utan åtgärd, 3. lämnademotionen 1972:1286 utan åtgärd, 4. tUl Stöd tilljordbruket i norra för /73 anvisade ett förslagsanslagav . 2. av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (),(), i Holmgården (c). i (fp) ochLeuchovius (m), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1972:1285, såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj :ttill känna vad reservanterna anfört om justering av stödet till jordbruket inorra med hänsyn tiU utvecklingen av den allmänna prisnivån. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): När det gäller det Norrlandsstöd somåstadkoms efter en utredning, som arbetade rätt snabbt, viU jag först ochfrämst säga att det har givit ett ganska gott resultat. Det har i någon månåtergivit jordbrukarna tron på möjligheterna att driva ett jordbruk även i denorrländska bygderna. Den var totalt borta vid den tidpurUct när utredningentUlsattes. Det skall erkännas att sedan den utredningen redovisat sitt resultatoch fattat sitt beslut har jordbmkarna återigen fått något litet avett hopp om en framtid. Vad beträffar möjligheterna att följa med den penningvärdeförändringsom sker tog vi i utredningen den ställningen att man skulle för varjetreårsperiod se över stödet till Norrlandsjordbmket. Jag vUl betona att dettaär något som jag inte tUl någon del vill ge avkaU på. Jag anser det vara en avde värdefulla tillgångar som propositionen och beslut innehöll. När man i motioner - det förelåg också liknande återkommer med krav om att man skaU ge Norrlandsstödet den kompensationsom det borde vara berättigat tUl med en indexmässig beräkning på grund avpenningvärdeförändringen, och när jag gett mitt stöd tiU detta i enreservation, är det för att jag ansett att det skett en utveckUng som manknappast kunnat räkna med då utredningen fattade sitt beslut.Det är mot den bakgrunden som vi ansett att det skulle vara rimligt med enuppräkning av det Norrlandsstöd som Det råder ingen tvekan om att den penningsvärdeförsämringsom skett urholkat Norrlandsstödet rätt väsentligt. Vi vet också att detnuvarande jordbruksavtalet har en utlösning av inflationsskyddet för varjehalvår. Något krav om liknande åtgärder i detta faU föreligger inte ireservationen, men vi menar att det i nuvarande situation kan vara rimligt meden uppräkning av NorrlandstiUägget för att återge detta tUlägg det värde somdet hade vid beslutets fattande. Därmed vUl jag yrka bifall tUl reservationen2. Från detta anslag utgår det särskildaprisstöd till jordbmket i norra varom fattade beslut.Ännu har man inte fått någon verklig erfarenhet om hur detta kommer att utfallaoch hur mycket pengar som behövs för ändamålet. Därför uppföres anslagetoförändrat enligt jordbruksnämndens förslag till . Intressant i detta sammanhang är att det från detta anslagdisponeras för sortprövning av växtslag som är speciellt lämpadeför norra . Under denna punkt har utskottet behandlat bl. a. motionen747 som yrkar på att stöd skall utgå till rennäringen och den köttproduktionsom bedrivs inom denna näringsgren. Stödet skulle enligt motionärernas förslagutgå efter samma grunder som tUlämpas för det norrländska jordbruketsköttproduktion. Enligt fjolårets riksdagsbeslut skulle justering avprisstödet ske genom jordbruksnämndens försorg. Därvid kan ocksåsådana saker som en eventueU utvidgning av stödet till att gälla ytterligareprodukter tas upp till behandling. Utskottet har blivit enigt om att stödet tUlrenköttsproduktionen kan betraktas falla inom ramen för en sådan översyn. JagvUl understryka vad utskottet uttalar om det önskvärda i att frågan om prisstödför renkött prövas utan tidsutdräkt. Det behöver inte särskilt anmärkas att etteventuellt prisstöd endast skall utgå genom den reguljära kötthandeln varigenomen viss sanering av denna handel säkerligen skulle åstadkommas som en ursamhällets synpunkt önskvärd bieffekt. När det gäller yrkandet i motionen 1285 att prisstödettill det norrländska jordbruket skulle inflationsskyddas har utskottet intekunnat enas. avslog motioner av liknande innebörd.Motiveringen för avslaget var att varken representanterna för jordbmketsföreningsrörelse eller de remissinstanser som hörts i ärendet hade påyrkat atten indexklausul skulle införas. Dessutom framhölls att jordbrukarna i norraSverige i likhet med sina yrkesbröder i andra delar av vårt avlånga land fårdel av det allmänna inflationsskydd som gäller i fråga omregleringen av priserna på jordbrukets produkter. Det finns därför enligt vår mening ingenting som talar fören ändrad inställning från utskottets sida i denna fråga. Därför yrkar jagbifall till utskottets hemställan. den 6 aprU 1972 Stöd till jordbruket i norra Stöd till jordbruket i norra HerrPETERSSON i Gäddvik (m): Jag vill först uttala min glädje över attalla borgerliga ledamöter i jordbruksutskottet har stött min motion om attstödet till jordbruket i norra skall justeras med beaktande avutvecklingen av den aUmänna prisnivån. Jag beklagar att socialdemokrater ochkommunister har avvisat det naturliga önskemålet. Jag vill erinra om att vi praktiskt tagetunder hade årliga riksdagsdebatter om ett värdebeständigt stödtUl Norrtandsjordbmket. Jag har just här en färsk statistik som visarutvecklingen inom jordbruk. Vi har i 2 200leverantörer av mjölk. De flesta av dem, , är . Till detkan sägas att vi hade över 10 000 leverantörer och attnedgången i mjölkproduktion har fortsatt även . Detta säger mig att det beslut som vi fattade omökade stödåtgärder för norra jordbruk borde ha fattats långt tidigare.Jordbruk fortsätter att läggas ned. Trots det stöd som beslutades ärlönsamheten på de flesta jordbruk dålig och pessimismen är storbland jordbmkarna. Med tanke på de erfarenheter vi gjorde under 1960-talettror jag att en indexreglering av jordbmksstödet skulle öka jordbmkarnastilltro tiU de ständigt återkommande försäkringarna från statsmakterna omangelägenheten av ett livskraftigt jordbmk i . Om jordbmkarna inte harnågon framtidstro kommer åkrarna att fortsätta att växa igen i snabb takt, ochkulturlandskapet fortsätter att försvinna. Från konsumentsynpunkt är det angeläget att man hartillgång till livsmedelsprodukter, särskilt färskvaror, på inte alltför långatransportavstånd, och även ur beredskaps- och försvarspolitiska synpunkter ärdet angeläget att ha en livsmedelsproduktion i norra . Med det anförda yrkar jag bifall tUl reservationen 2. HerrHEDSTRÖM (s); Jag kan vitsorda att penningvärdet kanundergå förändringar under en så som . Men i den utredning omstöd tUl jordbruket i norra , i vilken såväl iHolmgärden som och jag hade äran att vara med, diskuterades dennafråga mycket noggrant. Vi var helt överens om att det först borde få gå någontid så att man kunde avläsa resultatet av den satsning på jordbruket i Norrlandsom vi beräknade skuUe göras på grundval av vårt utredningsarbete - enförutsättning var naturligtvis att våra förslag skuUe godtas av Kungl. Maj:toch sedan av . Så skedde som bekant. Utredningens förslag godtogs mednågra smärre ändringar, och jag kan nu medge att dessa ändringar bara var tiUdet bättre. Beträffande i Gäddvik analys av läget förjordbmket i vill jag säga att bUden inte är så mörk som han villutmåla den. Som ledamot i lantbmksnämnden har jag haft tillfälle att följaverksamheten , och jag kan vitsorda att den satsning speciellt påde särskilda, rationaliserade jordbmken som skett där uppe har inneburit enmycket betydande stimulans för den formen av jordbruk. Med hänsyn till denutredning om stöd till även de mindre enheternasom nu har börjat verka kan jag helt instämma i iHolmgården uppfattning, att jordbmkarna har fått nytt hopp och ny framtidstrooch arbetar med ny tillförsikt och med bättre ekonomiskt resultat. i Gäddvik (m): Jag tror att när det gällerjordbrukarna i allmänhet har felbedömt den optimism som han tror sig spåra. Vadjag vUl ta fasta på efter yttrande är att när det har gått någraår kanske han också är beredd att indexreglera det här stödet. den 6 aprU 1972 Stöd till jordbruket i norra Jag vill bara göra ett mycket kort påpekande.Herr i Holmgården säger att han i utredningen om Norrlandsstödetställde sig bakom förslaget att man skulle ge ett stöd av en viss omfattning,och sedan skulle man ompröva både om det var rätt utformat ochom storleken var den lämpliga. Han har bytt fot, säger han, på det sättetatt han nu menar att man skulle indexreglera även det stödet och åberopar attpenningvärdeförsämringen har gått så raskt sedan utredningen lämnade sittbetänkande. Får jag bara påpeka att penningvärdeförsämringen gick fortare underden tid då herrarna utredde och än den har gjort sedan beslutetfattades och fram till våra dagar. Det väsentliga i den här frågan är emellertid följande.Här får man ett intryck av att våra jordbmkare i norra är för sitt livberoende av detta stöd som går över budgeten. Men det är bara en liten del avde inkomster som jordbmkarna har där uppe. Den helt väsentliga delen av derasinkomster kommer ju från de produktpriser som alla jordbmkare får som ettresultat av det riksdagsbeslut vi har fattat. De får varje halvår kompensationför de fördyrade kostnaderna inom jordbmket. Den stora delen av den inkomst somde och alla andra jordbmkare har är alltså index reglerad. Då förstår jag intehur denna omständighet att Norrlandsstödet inte är indexreglerat utan skallomprövas helt plötsligt kan förbyta deras optimism i en storpessimism. Jag tror att herrarna överdriver. Jordbmkarna i kommer attfå kompensation , och nästaår precis som alla andra jordbrukare. i Holmgården (c); Jag kan av aUt att döma inte uttrycka mig såklart att jag kan förstås i den här församlingen. Jag har i alla fall för migatt jag rätt tydligt underströk att det ställningstagande som vi gjorde iutredningen, att man vart tredje är skuUe ompröva Norrlandsstödet, vill jagunder inga som helst förhållanden gå ifrån. Jag ansåg det vara en av devärdefulla delarna både i utredningens förslag och iden proposition somriksdagen tog. Det tillägget gjorde jag också. Jag hoppas att jordbruksministernnu har förstått mig. Men jag sade efteråt att med tanke på den inflation som vihar haft har jag ansett det rimligt att detta NorrlandstUlägg,som Stöd till jordbruket i norra ändock pämånga håll i utgör en inte alls oväsentlig del av jordbmkarnasinkomst, också får bli föremål för en uppräkning. Jag har gjort detta tilläggoch detta ställningstagande mot bakgrunden av det resultat som vi kom fram tilli den senaste prisuppgörelsen. Vi har efteråt fått del av vadinflationsskyddet har gett jordbmket. Det är ett inflationsskydd somjordbrukarna självfaUet inte haft någon anledning att önska sig, men det harinneburit en kompensation för de ökade kostnader som jordbmkarna har haft. Deär väl också berättigade tUl den kompensationen. Det är detta skydd som jagkunde tänka mig att det var rimligt att jordbrukarna fick i även närdet gällde den del som Norrlandsstödet utgjorde. Sedan vUl jag säga, herr statsråd, att jag väl inte villegöra gällande att det hade blivit någon ohejdad pessimism. Jag har tvärtomförsökt säga att det har skett en förändring i stämningen ute blandjordbmkarna. Men den förändringen, herr statsråd, är vi otroligt rädda om.Förändringen åt andra hållet hade, innan det här beslutet togs av ,gått så långt att hade den fått fortsätta något är till, hade vi inte haftnågot jordbmk kvar alls i övre , och det är risken för den utvecklingensom jag är oroad över. Jag förstod mycket väl vad iHolmgården sade i sitt första anförande, I den utredning där varen ärad ledamot föreslog man mig att det här stödet skulle omprövas vart tredjeår. Man talade inte om att man skulle ha någon inflationsregel, eftersom dennatreårsförändring var just det som skulle ge kompensation bl, a. för de ökadeomkostnader som hade inträtt . Det förelåg aUtså intenågot sådant förslag. Men så sade nu återigen att med hänsyntill de senaste årens inflation har han velat ha en sådan indexreglering. Detvar då jag sade att de senaste årens inflation - vad som har inträffat efterdet att vi fattat beslutet -inte var så omfattande som inflationen var när manhöll på att utreda eller åren . Det är alltså enefterhandskonstruktion, ; jag är ledsen att behöva påpeka det. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 10 mom. 2 röster ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Holmgården begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Bidrag till permanent skördeskadeskydd Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Bidrag till permanent skördeskadeskydd Maj:t hade (punkten C 8, s. 41-42) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vad istatsrådsprotokollet förordats beträffande storleken av det belopp som årligenskulle få disponeras för behovsprövade skördeskadebidrag, 2. till Bidragtill permanent skördeskadeskydd för /73 anvisa ett anslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:366 av i Öskevik m. (c), dels motionen 1972:539 av herrAndersson i m. fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om sådan reformering av bestämmelserna rörande skördeskadeskydd,enligt vad som anförts i motionen, att bl. a. utbetalningar av ersättningarkunde ske som skadan inträffat, att trädgårdsodUngen kundeinordas i skördeskadeskyddet samt att ramen för de behovsprövade bidragen bestämdestill av de utgående allmänna kontanta skördeskadeersättningarna,dock lägst , samt dels motionen 1972:1284 av herrarPersson i Heden (c) och () vari hemställts att i fråga omskördeskadeskyddet beslutade medge, att ramen för de behovsprövade bidragenfastställdes till av de utgående allmänna kontanta ersättningarnaför skördeskador eller, om beräkning enligt denna regel gav till resultat ettlägre belopp, lägst . Nr 53 Utskottet hemställde 6 aprU1972 * 'ämnade utan åtgärd motionen 1972:366 och, såvitt däri yrkats på -------------------- -- reformering av det allmänna skördeskadeskyddet m. m., motionen nentskördeskade- 2. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag samt med avslag på motionen y'' 1972:539, såvitt i övrigt var ifråga, och motionen 1972:1284 godkände vad ipropositionen förordats beträffande storleken av det belopp som skullefå disponeras för behovsprövade skördeskadebidrag, 3. till Bidrag till permanent skördeskadeskydd /73 anvisade ett anslag av . 3. av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (),(), i Holmgården (c). i (fp) ochLuchovius (m), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag samtmotionen 1972:539, såvitt i övrigt var i fråga, och motionen 1972:1284 som sinmening gav Kungl. Maj;t tiU känna vad reservanterna anfört beträffande ramenför utbetalning av behovsprövade skördeskadebidrag. i Holmgården (c): Skördeskadeskyddet har varit föremål förlånga debatter och många motioner , och det kan vara förståeligt därföratt det självfallet inte har gett den rättvisa som jordbmkarna gärna skulle seatt de kunde vederfaras, när de får vara med om felslagna skördar i enutsträckning som gör att deras ekonomi blir hårt åtsatt. Jag är mer än väl medveten om att skördeskadeskyddetskonstmktion inte ger möjlighet till den rättvisa som skulle vara önskvärd.