prot · FV0914 · 1972-12-31 00:00:00 — Då fick vi en lång och djupt allvarsam förklaring av vanligtvis visst får vara med när de tre borgerligapartierna träffas och det gläder mig att höra. Men jag undrar om på att ta denna fråga så otroligt allvarligt. Jag har i och för sig ingenting emot det som när det gäller kvinnornas frigörelse. Jag konstaterar bara att jag fårständiga rapporter om att det är just ute i de borgerligt styrda kommunerna somman på många håll går hårdast fram mot daghemsutbyggnaden, att det är där manhar den snävaste inställningen tiU detta dubbelarbetets problem som gördaghemsutbyggnaden så viktig. Bjud då in de folkpartistiska kommunalmännen tillStora sällskapet de är väl karlar nästan allihop och försök förklara fördem hur viktigt det är med denna daghemsutbyggnad; på det sättet kan dennagamla fina klubb fylla en funktion. Jag är relativt besviken på . Det han sade omSchweiz är så uppenbart orimligt att jag bortser från det. Sedan försökte hanmisstänkliggöra våra motiv i EEC-politiken genom citat som var felaktiga. Detär på det sättet att vi har studerat vad EEC-medlemskapet innebär förförpliktelser för medlemmarna, och vi har i ingående samtal med människor i EEC personer som jag i en del faU känner resonerat om vadmedlemskapets förpliktelser innebär. Efter dessa resonemang och studier avtexterna har det stått fullständigt klart för oss att vi inte kan bli medlemmari EEC. Vi skuUe ha suttit i en fullkomligt hopplös förhandlingssituationom vi fuUföljt den tanken. När vi kom till klarhet gav vi besked, men herrBohman förmår inte ge besked på annat sätt än att han skiljer sig ur. 1 det sammanhanget viU jag säga tUl att vivisst skaU utveckla samarbetet; det är därför vi är angelägna om att fä enutvecklingsklausul. Det som gjort mig besviken på är att jag i tvåanföranden har uppmanat honom att ge mig besked. Efter att ha hört honom talaom den förskräckliga frihetsinskränkning som den enskUda människan är utsattför genom den offentliga sektorns tUlväxt har jag bett honom att svara konkretpå frågan: Vad är det ni inte skuUe ha velat vara med om. som skulleha kunnat ge avsevärda besparingar? Är det folkpensionerna, försvaret, sjukvården,eller vad är det? - Ge något konkret besked! Som andra fråga ställer jag: Om ninu talar om det förskräckliga frihetshot som föreUgger, var är det då ni viUspara - mer än möjligen på golfbanor och obyggda broar? Kom med konkretaförslag! Ni lovar ju människorna stora skattesänkningar, sänkta marginalskatteroch indexreglering av skatteskalorna! Ett mycket konservativt förslag förövrigt. Ni ger löften om att det skall moderata samlingspartiet genomföra. Mendå måste ni i all rimlighets namn visa var ni skall spara. Det enda förslag det förnekar inte hert - som ni har viftat med är att ta bortfolkpensionärernas indextillägg. Det står i klar strid med varje tanke om enfolkhemsideologi. Något annat förslag har inte kommit med. Det är ett skatteresonemang som ligger bakom. Det är klartatt skatterna är höga i vårt land. Men trots dessa höga skatter har vi igenomsnitt mera kvar att disponera för egen del för privat konsumtion än vihade förr och mer än människor har i andra länder. Om jag godtar att aUt det som vi driver gemensamt såsom skolväsendet, sjukvårdenoch liknande egentligen är bortkastat det är naturligtvis ett felaktigtresonemang men låt oss godta det såsom en tankegång återstår för genomsnittssvenskenför rent privat konsumtion , med all reservation för en sådan härstatistik. Det är mer än fransmannen har och mer änengelsmannen har. Enligt det frihetsbegrepp där ni i centrum sätter de egnapengar som man direkt rår över är aUtså svensken friare än andra folk i friare än genomsnittsengelsmannen. Jag tycker att det är enfelaktig definition på frihet, men den blir konsekvensen av helaresonemang, där friheten mäts i frånvaro av skatter och höjden av privatkonsumtion. Men det väsentliga är ju att genomsnittssiffror inte ger helasanningen. Jag skulle tro att det beträffande människor som hör tUl denkategori som hert och jag tUlhör inte är så stor skUlnad mellan Sverigeoch andra länder. Det sägs att man i en del länder för sådana grupper har merapengar kvar efter skatt. Men den stora skillnaden är naturligtvis den, relativtsett, att en industriarbetare, en postUjon eller ett sjukvårdsbiträde i Sverigehar större konsumtionskraft än motsvarande yrkesgrupper i andra länder. Detgäller också en folkpensionär eller en bonde. Vi har avsevärt jämnarefördelning av vårt produktionsresultat. Jag kan inte komma ifrån att det är där som frihetenklämmer för . Är det aUtså denna jämnare fördelning av dennavärldens goda, som vi har, som sticker i ögonen och upplevs såsom ett hot motfriheten? Det finns ingen annan logisk konsekvens av egendomligafrihetsresonemang. Den logiken fuUföljs i moderata samhngspartiets olikaförslag, som ju går ut på att gynna de relativt sett bättre ställda och därmedförsvaga situationen för dem som har det svårt. Men när bara vikerundan, inte kan ge ett konkret besked och tar tUl så otroligt hårda ochoförsonliga ord i sin allmänna uppläggning, blir det litet besvärligt. Jagtycker att borde våga litet mera, om han skaU uttala sig så hårt. TUl slut vUl jag säga tUl att det är lättatt påstå att det inte finns någon pålaga som man inte i princip skulle vUja tabort, men har inte kunnat visa att det går att skrapa fram de4,3 miljarder som skulle behövas för att ta bort livsmedelsmomsen det är detenkla svaret. Var skuUe vi ta de pengarna? Jag vUl emellertid säga ett litet ideologiskt ord även tUlherr . Vi har haft två skiljelinjer mellan uppfattningarna blandsocialdemokrater och bland kommunister. Den ena gäUer inställningen tUldemokratin. Där har vi stridit. har att det egentligen är vi som haft rätt . Han har avsvuritsig den demokratiska centrahsmen och proletariatets diktatur, och det tyckerjag är bra. Den andra skUjelinjen gäUer socialismens ansikte. Förkommunisterna har den enda tänkbara metoden varit att i ett slag förstatligaall företagsamhet. Men därmed skulle man skapa en stor och okänslig byråkratiskapparat. Det har man genomfört på en del håll, och den har där inte varitsärskilt skonsam mot människorna och heller inte varit särskUt effektiv. Socialdemokratin har aldrig sett förstatligandet såsom ettmål i sig, utan det har gällt människomas arbete och trygghet, att skapamöjlighet för människorna att styra sina liv. Socialismen får aldrig bli likaomänsklig som kapitalismen. Ingen elit, vare sig kapitalistisk eUerleninistisk, får styra samhället. Vi har då gått olika vägar planhushållning,social trygghet, demokratisering av arbetslivet osv. Uppseendeväckande ur rent ideologisk synpunkt är att närkommunisterna söker frigöra sig från sitt förflutnas dogmer tar de upp en idétraditionsom socialdemokratin burit vidare och håller levande; en human, mänskligsocialism. började man inom värt parti intensivt sysslamed den industriella demokratins problem. kom tanken om planhushållning,och sedan kom hela den sociala utbyggnaden. Vad sysslade kommunisterna med? Jo,StaHnsystemet. Det bidrog inte precis till att utveckla en mänsklig form avsocialism. går vi framåt på två vägar; Vi tUlämpar en förstärktoch förbättrad planering - det måste tiU - och vi aktualiserar med förnyadstyrka den industriella demokratins problem. Vi vet att det finns mycket bättrefömtsättningar nu än , därför att samhället är mer utbyggt.Kommunistpartier finns det ju i många länder i , och det är intressantatt konstatera att deras enda chans att överleva med något stöd hos människornaär att frigöra sig från sitt förflutna och försöka närma sig ensocialdemokratisk idétradition, den "socialfacism" som man tidigareså djupt föraktade. Kommunistpartierna i måste hänga sig fast vid dendemokratiska socialismens idéer. Det är i och för sig en positiv utveckling.När man har studerat den kommunistiska debatten htet här och där tycker jag attdet är intressant att ta upp och belysa den i det här sammanhanget. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle; Det är helt klart att jag har rena motiv föratt nu inte återuppväcka förslaget . Det beror på att ikraftträdandetnu skulle komma så sent att effekten av förslaget skullekunna komma att stå i strid mot de strävanden vi har, dvs. att inte vara iotakt när konjunkturen vänder. Det hade varit en helt annan sak, om dessaåtgärder hade fått verka från tidigt . Det är denna skUlnad somstatsministern inte vUl inse. Det hade varit bra om statsministern hadetUlerkänt mig rena motiv vid framläggandet av förslaget också och intebara säga att mina motiv är rena i dagens situation. Så någraord om regionalpolitiken. Statsministern uttrycker förvåning över att jag blandar inkorna i resonemanget om mejerierna. Efter det att statsministern givit uttryckåt denna förvåning var det relativt onödigt att också poängtera att han inte ärnågon mejeriexpert. Det finns härvidlag ett samband som är så absolut ochovedersägligt, att jag inte trodde att jag i särskild ordning skuUe behövakommentera det. Eftersom statsministern ådagalagt sin kunskapsgrund såuttryckligt, åtar jag mig inte att klara ut sammanhangen för honom på de fåsekunder som är kvar. Här delas ju ut råd åt aUa håU, och även jag har ettlitet råd. Hur vore det om statsministern åkte ut tUl ett sammanträde därbönder sitter och brottas med de problem som uppkommer genom att det inom region numera finns så få kor att det inte är möjhgt att hålla det antalmejerienheter man hittUls har haft? Då kunde statsministern få uppleva densmärta som man känner och engagera sig i de ekonomiska problem som föreligger. Jag har faktiskt inget annat råd tUl statsministern än atthan tar vara på möjligheten att följa diskussionen på detta sätt. Då tror jaginte att statsministern och jag skall behöva tvista om den detaljen i fortsättningen. 1 stäUet för att vi nu gräver ned oss i detaljer om denmycket viktiga regionalpolitiken och om regional balans skulle jag vilja bestatsministern ge besked på den fråga jag ställde i mitt huvudanförande; Är deten tUlfällighet eUer är det medvetet att frågan om regional balans inte längrefinns med bland målen för den ekonomiska politiken som den gjorde i fiol? () kort genmäle; Av påringningar jag fått under debatten harjag förstått att en del folkpensionärer bhvit oroliga över statsministernslitet slarviga tal om indexregleringen för folkpensionärerna. Denna indexreglering, som innebär att man får enautomatisk höjning av folkpensionen för prisstegringar som inträffat, fårsjälvfallet inte tas bort. Jag tror att det vore klokt av statsministern attinstämma med mig i detta omdöme så att inga missförstånd uppkommer av dennadebatt. Statsministern har väldigt roligt nu ser jag. Då skalljag be att få tala om att jag tyckte att det var mycket roligt första gångenstatsministern talade om Stora säUskapet det var inte hka roligt nästa gång.Men jag uppskattade verkligen roligheten första gången. Statsministern säger att oppositionen inte längre skullestå kvar vid sina krav på åtgärder mot arbetslösheten. Detta visar att han överhuvud taget inte lyssnar på oss andra. Vi har icke hoppat av från dessaförslag, utan vi har bhvit nedröstade av socialdemokrater och kommunister. Vihar blivit nedröstade av en socialistisk regerings majoritet som leds av mycketbesynnerliga konjunkturteorier. Detta är den enkla sanningen, och den kan ickerubbas av något försök från statsministerns sida att komma ur detta. Sedan åberopar statsministern s. k. undersökningar av vadsom har skett i de av ledda kommunerna i fråga om exempelvisdaghemsvården. Samtliga sådana undersökningar som hittUls åberopats frånsocialdemokratiskt håll har vid kontroll visat sig vara felaktiga. Jag ärdärför övertygad om att också det påstående som nu kommer med ärlika felaktigt. Se i stäUet på hur det verkligen är. Den undersökning somgjorts i har visat att , dvs. under den tidkommunen letts av , har man skaffat fram fyra gånger så mångadaghemsplatser som under motsvarande tidsrymd med socialdemokraterna. Den här debatten har visat att statsministern med aU sinekvUibristik glömmer bort att se på verkligheten. Det råd jag vUl gestatsministern är att gå ut och se på den och rör Er inte bara som ekvUibristhär i talarstolen. HerrBOHMAN (m) kort genmäle: Ja, , jämförelsen med äruppenbart orimlig. Man frågar sig då varför statsministern gjorde denjämförelsen. är besviken över att jag "vikerundan", och han säger att jag borde "våga mer". Ja, det bordejag göra, men att på tre eUer försöka reda ut invecklade begrepp ärinte lätt. Får jag påminna om att vi från moderata samlingspartietssida , i syfte att ge den enskUda människan mera frihet,mera ansvar, mer pengar över och för att lägga en gmnd för en bättreutveckling, har krävt att skulle fatta beslut enligt vUka tillväxtenav den offentliga sektorn i princip skuUe anpassas tUl vår gemensammatUlgångsökning. Mot bakgmnden av ett sådant beslut hade vi gemensamt kunnatangripa ohka sektorer för att nå besparingsresultat. Mitt parti har dessutomvarje år det har för övrigt den borgerliga oppositionen varit överens om begärt besparingsutredningar och dessutom en decentraliseringsutredningför att gemensamt komma fram till de prioriteringar som måste göras, de somblir ofrånkomliga även enligt statsministerns mening, för att citera VeckansAffärer. Socialdemokraterna har avvisat sådant, trots attfinansministern själv i årets finansplan talat om för svenska folket ochkommunerna att de måste dra ned den kommunala expansionen för samhäUsekonominsskuU och för att de enskilda hushåUen skaU få mera över för sin konsumtion. Kom med någonting "konkret", säger hert ,och inte bara med en enstaka bro och golfbanor. På det vill jag svara att vihar besparingsmotioner tUl årets riksdag som vi har att ta stäUning tUl. DetgäUer besparingar på bortåt . Men dessa motioner får vi diskuteraden dag de kommer upp på kammarens bord. Får jag bara peka på ett enda område där man med en annanpohtik skuUe ha kunnat spara massor av pengar och skapat valfrihet förmänniskoma, nämligen bostadsfrågan. Vi har en bostadsstyrelse, länsbostadsnämnderoch allt annat möjligt som är nödvändiga konsekvenser av den bostadspolitiksom socialdemokraterna bedrivit . En annan bostadspolitikhade inte krävt en så stor och dyr byråkrati. Vet hur mångahandlingar som krävs för att få bygga ett eget hem? Det är 134 stycken, vilketväl säger en del om friheten och byråkratin i dagens . Vi dmnknar ipapper, vUket naturligtvis är bra för pappersindustrin nu när vi harsvårigheter att exportera till EEC-länderna. Men det är inte särskUtproduktivt. Vi har kommit med "stora"skattesänkningsförslag, säger . Tyvärr är de inte tiUräckligt stora.Det gäller indexreglering, och det är ett förslag om att folkpensionen skaU bliskattefri. Det är ett konservativt förslag, säger , att ta bortskatten på folkpensionen. I så fall är det ett fmt beröm. Vi har också begärt att bostadstillägget skaU avtrappas påett mera förmåiUigt sätt för pensionärerna, så att de inte drabbas av hårdamarginaleffekter. Efter allt som har sagts här viU jag starkt stryka under, attom det är något parti som slår vakt om folkpensionärernas intressen, så är detvårt. Det har varit en röd tråd i vår politik under aUa år att den generationsom har byggt upp vårt välstånd, den generationens intressen skall vi i förstahand slå vakt om och jag tUlbakavisar alla anklagelser av motsatt innebörd. Sedan är det fel, , att en vanlig inkomsttagarei får mera pengar över att röra sig med efter skatt än vad man får iTyskland, , och måhända. Och studerarman inkomstökningarnas behandling här i är våra inkomsttagare väldigtiUa stäUda. måste ha läst fel eller ha fått felaktiga uppgifter. HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäle: Statsministern sade i sitt första anförande attför att värna om folks trygghet och ge dem arbetstUlfällen krävs ett aktivtsamhälle. Men aktivt på vUket sätt? Jo, därför skulle arbetsmarknadspolitikenstärkas. Vad som kännetecknat arbetsmarknadspolitiken hittUls är attden mer och mer ägnas åt att plåstra över den utveckling kapitalismen medfört,det vUl säga att den aUtmera anpassas fiU storfinansens krav att få arbetskraftflyttad dit storfinansen vUl. Statsministern talade om förslag tiU riktlinjer förregionalpohtiken, men vUka? Blir det samma riktlinjer som gäUt såinnebär det bara en fortsatt anpassning tiU storfinans, ökad förtätning ochöverutnyttjande av storstadsområdena, ökad avfolkning av andra landsdelar. Vidare skall näringspolitiken byggas ut. Denna pohtikhar medfört ett stärkande av kapitalägarnas intressen. Dennanäringspolitik innebär att man med subventioner och direkta gåvor stöderarbets-köparnas näringsliv. Det är ingen näringspohrik som gynnar arbetarklassen. För sedan bmkade man placera varandra i burar här ikammaren. Det är glädjande att detta övergivits. Men jag tycker att man medskäl kan säga, att regeringen och den borgerliga s. k. oppositionen hamnat iett ekorrhjul i stället. Man traskar runt med det kapitalistiska systemet frånkris tiU kris, man understödjer det och lappar över dess följder. Alternativetmåste vara en pohtik som syftar tUl att tränga tillbaka storfinansensmaktstäUningar. Det måste vara en ny regionalpolitik med styming av investeringarna.Det måste vara en ny näringspolitik som syftar tiU att beskära storfinansensmakt. befogenheter måste utvidgas, och de måsteutnyttjas för en sådan pohtik. Men krisen kan inte lösas och arbetslösheteninte utrotas så länge det nuvarande ekonomiska systemet består. Kapitalismenförsvinner inte bara genom en majoritet här i . Den stora omvandlingenkräver aktivt deltagande av folkets majoritet. ville i sitt senaste anförande ta upp enideologisk debatt. Ideologin torde kräva något , men jag viUsäga följande: Socialism måste enligt vår mening vara demokratisk för attförtjäna namnet, dvs. folket skall ha bestämmanderätten, inte partier ochbyråkratier. Men den måste framför allt vara socialism, dvs. de avgörandeproduktionsmedlen skall ägas av de arbetande. Det skall vara ett samhälle utanstorfinans. VUl ha det? Den väg det socialdemokratiska partiet nugår i politiken leder i varje fall inte dit. Först viU jag säga tUl attregionalpolitiken självfallet kvarstår som en övergripande målsättning. Enbalanserad ekonomisk expansion, står det i finansplanen. Dessutom finns det ettutförligt resonemang under huvudtitel om de riktlinjersom vi skaU utfärda. Om jag uttryckte förvåning över korna var det endast pågrund av det enkla faktum att påstod att man bedrev jakt på kor,och det tyckte jag lät egendomligt. gav en bUd av ett antal bönder, som brottasmed svårigheter att driva ett mejeri. Jag skall gärna åka dit. Jag kan också taherr med mig på ett möte i , där dediskuterar hur det skall gå för dem som mister jobbet därför att mejeriet läggsner. Jag tror att det kunde vara ganska nyttigt, för har alltför enklaparoller om decentralisering och koncentration. När man själv får med problemenatt göra, upptäcker man att det inte finns några enkla utvägar. Jag tror attdet är en viktig pedagogik som bör spridas. Vad sade minns jag inte på mer än en punkt, ochden tycker jag nästan var höjden. Här tar jag upp att med herrBohman har viftat med tanken att ta bort indextUlägget för folkpensionären. Dågår upp i talarstolen och säger att det har ringt oroligafolkpensionärer, och då skall jag tala om att det inte blir fråga om att tabort indextUlägget. är så fastknuten i sitt borgerliga samarbete atthan inte vågar gå till kritik mot hert eller angripa moderatasamlingspartiet, utan han hänger sig om halsen på mig och ber mig tala om förfoikpensionärerna att de kommer att få behålla sitt indextUlägg.Det skall jag gärna göra. Så länge vi har en socialdemokratisk regering kan jaggarantera att folkpensionärerna kommer att få behåUa sitt indextUlägg. har föreslagit att man skall ta bort skattenför folkpensionärer. Visst är det ett konservativt förslag. Det ger ingentingför det stora flertalet folkpensionärer men betydligt mer för de relativtvälbestäUda. De pengarna kan man använda tUl att hjälpa de folkpensionärer somhar det svårt. När jag begär konkretiseringar av friheten har htet att komma med. Han bestrider att vi har den högsta privatakonsumtionen i . Vi ligger ändå avsevärt före sådana länder somStorbritannien, ungefär femton procent före. ligger före oss, men därär det en ojämnare fördelning. Då skulle komma med ett besparingsområde, ochdet var bostäderna. Om man tittar på motioner ser man att därfinns besparingsförslag, men inte på att avskaffa bostadsstyrelser och minskablanketterna och länsbostadsnämnderna. Rationaliseringar är mycket angelägnamen de ger inga stora pengar. För övrigt har moderata samlingspartiet aldrigvarit intresserat av detta. Vi minns att när man skulle spara 25 miljoner meden enkel rationalisering av gick de emot. De vUleinte vara med och spara pengar åt skattebetalarna. Det som möjligen kan gepengar på bostadsområdet är om får håUas och höja hyrorna förvanhgt folk. För hur skaU ni i det här läget finansiera era skattesänkningar?Jo, ni har ett område som ni angriper, och det är bostadsstödet. Det skulleinnebära att en vanhg familj kunde få hyreshöjningar, i nyproduktionen, på lågt räknat. Det är där ni skall ta in pengar. Även eraskattesänkningar måste betalas på något sätt, och dem ni tänker på i förstahand är barnfamUjerna i de nya bostäderna och i andra hand folkpensionärerna.Det visar att så fort man tvingar er tiU konkretiseringar så hamnar ni påbesparingar som drabbar de svagaste grupperna i samhäUet, och det är ettväsentligt besked . Angreppet på bostadspolitiken tycker jag trots aUt är rättohemult. Det har pä byggts 720 000 lägenheter i det här landet. Detfinns dåliga bostadsområden, det finns dåliga hus, det har säkert begåtts endel fel. Men det är en fullkomligt otrolig prestation av de människor somjobbat i den branschen, de 170 000 byggnadsarbetarna, den industri som förtfram materialet. Vi har byggt bostäder som inget annat land på något sätt kanjämföra sig med vad det gäller att skapa ett nytt bostadsbestånd. Man kundegott erkänna från sida att människorna i denna branschtack vare stimulans från samhället gjort en utomordentlig arbetsprestation. Den här idédebatten som vi försökt föra har varit svår,eftersom det varit så svårt att få konkretiseringar, men den har en väsentligfunktion. För den visar en skUjelinje mellan ett solidaritetskrav å ena sidanoch kravet å den andra att det skall vara det privata ägandet av mark ochkapital m. m. som i första hand skall ge friheten att bestämma. Det är också en skiljelinje när det gäUer fördelning isamhället. Hur skall man fördela det vi gemensamt skapar? Skall vi få detsamförstånd. 3* protokoU 1972. som allahar talat så vackert öm , skall vi få den samverkan som alla också nämner,skall vi få den fördjupade solidaritet i det svenska samhället, som vi önskar,då måste vi gå den sociala utjämningens och det demokratiska medinflytandetsväg. Varje annan väg kommer att splittra nationen. Därför menar jag att dennamoderata ideologi splittrar nationen. Därför måste vi gå vidare framåt, stegför steg, på reformismens gmnd, på utjämningens och solidaritetens väg. Herr förste vice talmannen, somunder detta anförande övertog ledningen av kammarens förhandlingar, anmälde attherrar och anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytteriigare repliker. Statsministern nämnde i sitt huvudanförande attmöjligheterna tiU framtida materiellt välstånd globalt sett har ställts under debatt från ganska pessimistiska utgångspunkter. Flera av dem som deltagit i denna debatt menar attenergiresurserna speciellt i fråga om kol och olja snabbt kommer att sina.Detta faktum i kombination med en riUtagande befolkningsexplosion skulle enligtdessa debattörer leda fram till att den moderna industristaten om någotårhundrade går mot sin utplåning och att mänskligheten skulle nödgas återgå tUlett agrarstadium.