prot · FV09111 · 1972-12-31 00:00:00 — Det måste bli en bättre samordning mellan samhällets ochnäringslivets investeringsplaner, meUan de olika branscherna inbördes ochmellan de ohka kommunala och statliga samhällsorganen inbördes. Den betydelsefullaproposition om regionalpolitiken och hushållningen med mark och vatten, somlades fram , visar på ett utmärkt sätt på behovet av och i flerafaU också medlen för en bättre gemensam planering och styrning av samhälletsoch näringslivets aktiviteter. Denna bättre samordning måste byggas ut bl. a.genom det industriverk som det kommer att framläggas en proposition om, genomdatainsamling hos industrin, genom branschutredningar, investeringsberedning m.m. Man måste uttrycka sin stora förvåning överborgerlighetens och delar av näringslivets motstånd mot en bättre planeradekonomi och näringspohtik. I det avseendet är säväl franska som italienska ochjapanska företagare och politiker mycket mera framsynta. När borgerligatidningar och politiker hos oss diskuterar dessa problem sker det ofta i termersom centralstyrning, tvång, maktfullkomlighet och en mängd liknande värdeladdadeord. Är verkligen situationen sådan att näringslivet anser planering ochsamordning liktydigt med maktövergrepp och tvång? Har inte samhället och dessorgan anledning att medverka till en bättre samordning av resursutnyttjandet ivårt land? Och tror man att planering kan ske över huvudet pä dagens ochmorgondagens anställda? Nej, här vet vi alla som vill se klart att effektivitetförutsätter samverkan och samarbete. Är det måhända inte en underskattning avmänniskors vilja och förmåga att ta ansvar som ligger bakom svårigheterna attkomma fram till en gemensam syn på näringspolitiken? Den tid är förbi närnäringslivets problem var en angelägenhet exklusivt för aktieägare ochföretagsledare. En ekonomisk demokrati med medinflytande för alla, medplanering och samverkan, med insyn och medbestämmande för samhälle, anställdaoch företagsledning, skapar ensamt möjligheterna för en expansion ochutveckling av våra resurser och tillgångar som jag hoppas att vi allaeftersträvar. Jag vill sedan, herr talman, säga några ord i anledning avvissa anföranden som har hållits tidigare. Jag kan inte låta bli att något beröra , där vi dels fick höra om allt det underbara som har velat göraunder flera årtionden men inte förmått och dels ocksä fick veta att nu förstkommer det fram i en proposition. Att tala om allt vad har gjort underåren är väl en ganska meningslös sysselsättning, . Vi har intemärkt mycket av detta arbete i partimotioner, i utredningar och iandra sammanhang. Enskilda centerpartister har naturligtvis motionerat; bl. a.var det enskilda centerpartister liksom enskilda socialdemokrater sommotionerade om en utredning om lokaliseringspolitiken.Märkvärdigare var det inte. När man skall konkretisera vad har gjort tar herrÄntonsson mycket typiskt tUl två slagord; ett nät av tätorter över hela landetoch ett decentraliserat samhälle. 1 dessa ord kan man lägga in precis vilkenbetydelse man vill. Det är ganska underligt att vill ta upp ensädan här diskussion och framstäUa detta som idéer som regeringen nulägger fram. Jag vill bara säga att det är i och för sig tur för han har funnit en del saker i propositionen som han tycker är bra, för idet pekoral som lägger fram och kallar en riksplan finns minsanningenting att ta pä. Vi behöver inte citera alla de punkterna. Jag har läst democh jag har mycket svårt att utöver det som har beslutats i ochutöver det som stär i propositionen hitta något väsentligt annat än frommaönskemål. Kan vi inte vara överens om det? Ett typiskt exempel är att det sägsatt länsinvånarna skall bestämma. Vad skall de dä göra? Riksdag och regeringskall fördela byggnadskvoter osv. länsvis och sedan skall man inom länen delaupp detta, och så längt kan det nog vara riktigt. Men hur skall dessa människorfä sysselsättning, hur skall företag lokaliseras etc? Det går man förbi, detskall landstingen åstadkomma. Jag tror att man måste se htet allvarligare pädetta. Men i det här laget är vi vana vid att går omkring och säger attde har hittat på allt. Vi är för allt som är positivt, mot allt som är negativtoch det andra har vi inte tagit ställning tUl, som en rolighetsminister harsagt om program. Men det verkhgt intressanta kommer när talarom att finns inte de gamla partilinjerna, utan nu går skiljelinjernamellan centralism och decentrahsm. Det var ett intressant uppslag. HerbertTingsten som var en mycket god skribent sade en gäng att ideologierna är döda.Utvecklingen har väl visat hur fel hadenär han sade att ideologierna var döda. Men skötte anfallet pä de dödaideologierna med stor skicklighet och mycken ilska, och han var rolig att läsaibland. Men jag tror inte att skulle besvära sig med att taupp det här försöket tiU ideologi om han hade varit redaktör fortfarande. Dethär försöket att föra fram decentralism som en ideologi för är sårasande dödfött att det inte behöver avlivas. sade en del saker som var väldigtunderliga. Han började på ett sätt och slutade på ett annat sätt, 1 böfian sadehan bl. a. att socialdemokraterna har kommit att inte tycka om det privatanäringslivet, men de har inget annat att sätta i stället, och därför har detblivit som det har blivit. Jag vet inte hur det går till när man inom moderatasamhngspartiet bestämmer sig för en linje i den eller den frågan. Är det dä enfråga om att tycka om eller inte tycka om? Det är ganska förklenande för herrBurenstam själv att lägga upp det pä den bogen. Vi ser det som enpraktisk angelägenhet, och att tro att vi pä något sätt skulle handla utifråntyckande på den här punkten är ganska raskigt. sade vidare att skattesystemet ärdiskriminerande för äktenskapet. Hur var det när här i i tidigare diskussioner krävde att sambeskattningenskulle bort? Gällde det bara dem som har höga inkomster? När regeringen nuföreslagit och antagit en beskattning som är neutral - som herrBurenstam mycket riktigt sade - när det gäller äktenskapet är det helaplötsligt tokigt och då diskriminerar man äktenskapet. Jag anser att den nuvarandeskattelagstiftningen verkligen är neutral; varje människa behandlas som enenskild individ man frågar inte efter om vederbörande är man eller kvinna,gift eller ogift. Men sedan hamnade i detta medaborter, knark och allt sådant. Han kom pä slutet in pä en filosofi om att detfinns människonära auktoriteter och människofjärran auktoriteter. Det är enfilosofisk spekulation som jag inte viU kommentera på annat sätt än genom attsäga: Fortsätt som ekonom, , och ge sig inte in påfilosofi. När han talar ekonomi har t. o. m. jag ibland möjhghet att förstå vadhan menar, men när han talar filosofi blir han fullständigt obegriplig. Jaghåller gärna med i och säger, att det enda jag upplevde underdet här långa filosofiska inlägget var en förfärande ispust av rent medeltidareaktionär kvasifilosofi. HerrÄNTONSSON (c) kort genmäle; Det fanns en del ting i början av herrSvanbergs anförande som jag föreställer mig att vi kan vara överens om.Samverkan och samarbete mellan företagsamheten och staten-samhället är enmycket viktig sak. Jag kan också säga att vårt syfte inte är attföretagsvinsterna skall hamna i aktieägarnas fickor, och det gör de inte i dag.Varje företag som vill överleva är tvingat att satsa på nyproduktion ochinvesteringar. Jag tycker, , att vi även skulle kunna varaöverens om att de befolkningsramar som diskuterats så mycket är en målsättning.Jag frägar om det är fel att ge uttryck för en viljeinriktningoch säga att resursfördelningen i samhället skall ske efter dessa ramar. sade att han inte funnit någonting nytt i de44 punkterna. Jag hinner inte på nytt räkna upp dem alla i en kort replik. Vihar emellertid sagt att det är väsentligt att förstärka regiDnalpolitiken. Vihar sagt att anslagen till länsvägar och enskilda vägar skall förstärkas. Vihar varit inne på frågan om - och det borde intressera somnorrlänning - en maximitaxa för resor med tåg och flyg . Vi har vidare föreslagit att teletaxorna skulle vara oberoende av avståndet. Vi har också tagit upp frågan om ett effektivarekommunalskatteutjämningssystem. säger man pä socialdemokratiskt häll attdetta är en av destörsta jämhkhetsreformerna. Men detta fick vi kämpa ensamma för i ett stortantal år innan vi fick igenom det. I vårt program har vi ocksä kravet pä en väsentligförstärkning av lokaliseringslånen och lokaliseringsbidragen. Vi föreslär attett särskilt lokahseringsstöd skall utgå till små företag som vill etablera sigeller utvidga sin verksamhet i områden med svag etablering. Jag tycker att bara denna lilla uppräkning av någrapunkter - detta är inte ting som är genomförda, ändå borde geen anvisning om att vi här har en politisk viljeinriktning, och jag hoppas attvi skall få stöd frän ert håll när det gäller att genomföra allt detta. HertBURENSTAM () kort genmäle; Det är bra att vi infört särbeskattning, mendet är inte bra att vi inte plockade bort en läng rad regler i övrigti social-och skattelagstiftningen, som faktiskt innebär att man behandlar dengifta familjen som en ekonomiskt starkare enhet och diskriminerar den. Jag skaUgärna gä in i debatt med pä den punkten. Jag tänker på fredagframställa en interpellation för att vi i skall få tiUfäUe attdiskutera igenom detta ordentligt. Det förefaller mig som om ett stort antalmänniskor faktiskt inte är medvetna om att det är på detta sätt. Har herrSvanberg annars någon förklaring till att äktenskapsfrekvensen i harsjunkit från 60 000 till 40 000 och fortsätter att sjunka, fastän den i andranordiska länder har gått åt andra hållet? Filosofin skall vi helt lämna därhän. Om harsvårt att förstå skUlnaden mellan människofjärran auktoriteter, en avlägsenöverhet, och vad jag kaUar för människonära auktoriteter, är det bara attbeklaga. Jag beklagar också att utan att närmareutveckla sin uppfattning upprepat och förgrovat den anklagelse som framfört. talar om mig såsom en medeltida reaktionär.Jag frågar dä precis som jag tidigare frågat i Tyresö:Är det medeltida reaktionärt att inte vilja höja löneskatten för att på detviset skapa flera arbetstillfällen i landet? Är det medeltida reaktionärt attsäga att vi skall möta de stora prisstegringar som drabbar alla människor genomatt se till att man kan bygga ut med maskiner och fabriker så att de kostnadersom medför att priserna stiger kan håUas nere? Är det medeltida reaktionärt attsäga att man skall ha ett skattesystem, som gör att det lönar sig att arbeta?Är det medeltida reaktionärt att konstatera att antalet aborter starkt ökatunder senare år liksom knarkmissbruket och brottsligheten? Om detta är medeltida reaktionärt, är det ocksä medeltidareaktionärt att säga sanningen. Det som jag här talat om är direkta sakligauppgifter. När blev det medeltida reaktionärt att säga sanningen? Är detmedeltida reaktionärt att säga att det vore bra för de regionalpolitiskasträvandena att göra rundare genom lägre telefonavgifter och lägrebiljettpriser? Är det medeltida reationärt att säga att det finns en allvarligrisk för medbestämmandet i ett ekonomiskt system med bara en enda arbetsgivare? HerrSVANBERG (s) kort genmäle; Jag vill säga till att jag ärväldigt glad för hans instämmande i att det finns saker och ting som ärväsentliga här. Han tycker tydhgen att saker och ting är väsentliga också iregeringens proposition om regionalpolitiken. frågar om det är fel att ange enresursinriktning. Det sägs även i regeringens proposition attvår strävan skall vara att arbeta för en spridning av företagsamheten i helalandet. Det är inte detta jag har angripit för; det tror jag vikan vara helt överens om. Jag hoppas ocksä att vi vid voteringen i kammaren kanbli överens om att dessa saker är värdefuUa att föra fram. påstår att har slagits för alltdetta mot alla andra och äntligen fått gehör i den propositionsom kungen lagt fram. Han gav själv det allra bästa exemplet på hur hanargumenterar. Han tog fram den kommunala skatteutjämningen, som är uppe i 2miljarder kronor, och säger att detta fick slåss för , innancentern fick igenom det. Vad är nu detta för prat? När skatteufiämningen genomfördes slogs centernfortfarande för en höjning av den s. k. skattehndringen. För omkring tio årsedan, om jag inte minns fel, fanns ett förslag frän om en höjning avskattelindringen till . Det var den djärvhet visade.Förslaget innebar en skattelindring för de aUra värst drabbade kommunerna ihuvudsak Norrlandskommuner. Sedan kom finansministern med ett förslag, som det åretrörde sig om åtskiUiga . Beloppet har växt undan för undanoch är nu uppe i . Jag tycker ändå att man kan vara så pass hederlig att mansäger att detta inte är en centerpartistisk uppfinning. Det är ensocialdemokratisk uppfinning eller närmast en uppfinning av . Jag tycker man skall håUa sig till sanningen i detta sammanhang. Ur den riksplan som har räknade uppflera saker. Han talade om regionalpolitik, maximijärnvägstaxor, telefonavgifter,vägförbättringar och sådana ting. Allt som finns av verklighet av centernsriksplaner är, som jag sade tidigare, sådana ting som antingen är genomförda,som står i propositionen eller som har föreslagits av den socialdemokratiskapartikongressen. Men ger mig rätt just genom att räkna upp de sakerna.Räkna ocksä upp de andra, som inte finns med där, så fär vi se skönaönskedrömmar utmålade! Det är detta som jag har försökt visa. Jag hoppas som sagt att vi skall kunna komma överens på dehär punkterna. Jag tror att verkligen har en ärlig vilja attgöra någonting för dessa bygder jag har aldrig försökt ifrågasätta det - menförsök inte att muta in dessa saker som någonting som speciellt skulleha verkat för! Gör man det, kommer man ut på svag is. Jag tror att vi kommer bättreöverens om vi häller oss till verkligheten och inte fantiserar. Jag vet faktiskt inte om och jag harså mycket mer att diskutera. Det var bra att särbeskattningen infördes, men detfinns andra saker kvar att göra, sade han. Därefter ställde han en fråga till mig: Omdet inte är sant som han säger, varför har dä äktenskapsfrekvensen sjunkit iSverige? Jag kan inte ge mig in på något försök här att förklara det, menantagligen finns det en hel mängd orsaker. Jag har inte specialstuderatproblemet och vill följaktligen inte nu gå in i en debatt om det, men det finnsförmodligen både livsåskådningsmässiga, moraliska, ekonomiska och andra skälsom hgger bakom. Ingen kan väl begära att jag skaU svara på den frågan. Beträffande det övriga som räknades upp sade jag att herrBurenstam började på ett sätt och slutade pä ett annat - han slutade idet medeltida reaktionära. Hert () kort genmäle: inledde sin replik med att talaom skatteutjämningsreformen. Om inte mitt minne sviker mig fick vi den efter ettförslag frän skatteutjämningskommittén . Den skatte-ufiämningskommitténtillkom efter centermotioner, som upprepades . Detär så, om jag inte minns fel, det har gått till. Sedan vill jag gärna säga att lokaliseringspolitiken hartillkommit på vårt initiativ. Jag föreställer mig att minnsexempelvis att är 1960 yrkade pä tilllokaliseringsstöd men att samtliga andra partier voterade ned det förslaget.Man frågade då, vad vi skulle använda sä mycket pengar tiU. Vi begärde dengängen fattiga 100 miljoner, men uppgår lokaliseringsstödet till . Dessa 1 850 miljoner är intemer än ungefär hälften av vad arbetsmarknadspolitiken kostar på drygt etthalvår - därmed inte sagt att jag inte sluter upp kringarbetsmarknadspolitiken. Hur var det med miljöpolitiken, ? När vi 1962väckte vår stora partimotion mötte vi hndrigt sagt syrliga kommentarer, ochmotionen avslogs. tio är efteråt, skriver statsministern i sitt anförandetill proposition 111 mycket riktigt att hotet mot miljön väcker oro i helavärlden. Det är en uppfattning som har blivit ekumenisk, men vi har fått kämpaensamma för den, liksom med dyrortsfrågan. Det kommer inte att lyckas förnägon partigruppering i det här landet att hävda att man bör motarbetadecentralisering. Det är inget tvivel om att en jämnare näringslivsstruktur isamhäUet mellan olika orter är en sak som hör framtiden till, om vi eftersträvarjämlikhet och vill arbeta för en god miljö. HertBURENSTAM () kort genmäle: Det visade sig att inte hadenägon förklaring till den nedgång som förekommit i äktenskapsfrekvensen. Äv denanledningen hade han heller inte nägon lust att ta upp en debatt i den frågan.Då undrar jag varför gjorde det. Det var ju som isitt första anförande påstod att det var något fel i vad jag hade sagt. På detviset har ju tagit upp en debatt som han uppenbarligen inte kanfuUfölja. Därför får vi väl återkomma vid den interpellationsdebatt i den härfrågan som jag hoppas skall Sedan detta med det medeltida reaktionära. Det enda jagfick höra, herr talman, var att jag började mitt anförande på ett sätt ochslutade på ett sätt och att det var slutet som var det medeltida reaktionära. Nåväl, vad slutade jag med? Jo, jag slutade med att riktaen fråga till mina kamrater här i kammaren: Hur skulle det gå om man verkligenhade ett socialiserat näringsliv med banksocialisering och annat? Skulle viinte i änden på det repet ha bara en enda arbetsgivare? Min nästa fråga var;Hur skulle det gä med medbestämmandet pä arbetsplatsen för de enskildamänniskorna i det fallet? Hur skulle det gå med medbestämmandet förfackföreningarna? Är detmedeltida reaktionärt att ställa en sådan fråga, ? Låt mig få rikta en anklagelse, vilket jaginte alls tycker om att göra, mot en kollega i , därför att jaguppfattade det som en allvarlig anklagelse frän hans sida när han här talade ommedeltida reaktionära yttranden. Vad som verkligen är medeltida reaktionärt,, är att rikta allvarliga anklagelser utan att ha några bevis ochutan att under debatten kunna visa vad man egentligen menar. Det är, herrSvanberg, medeltida reaktionärt enligt historieboken och filosofiboken. HertSVANBERG (s) kort genmäle: Låt mig bara säga att historieskrivningeninte blev bättre av att man upprepade den, . Jag skulle föreslåatt läser den utredning, som han menar har legat i botten påförslaget om skatteutjämning för kommunerna innan det lades av finansministern,och se hur långt följde med på den vägen. Jag vill notera att centerninte haft någonting emot skatteutjämningen. Men försök inte ta ät er äran avatt ni hittat på den. Det är bara mot detta jag reagerar. Sedan skulle jag vilja fråga om en saktill. Han säger att det inte kommer att lyckas nägon att motarbeta endecentralisering av näringslivet. Vem har försökt att göra det? När herrAntonsson säger det släss han bara mot spöken. Har någon i vårt parti försöktatt motarbeta en decentralisering av näringslivet? Det är sådana där aUmännauttalanden som jag tycker att vi kan slippa. Kan vi vara överens om att detvore vettigt att göra något med en decentralisering sä låt oss tala om det istället för att röra oss med brösttoner. Sedan några ord till omäktenskapsfrekvensen. Det är väl ändå en något säregen diskussionsmetod att gåupp och säga att äktenskapsfrekvensens förändring beror pä skattepolitiken. Jaghöll pä att säga att det gör den nog inte alls, men jag har inte studerat dennafråga så att jag kunnat sätta mig in i detta. går här uppoch säger att han har bevis för att det är skattelagstiftningen som är orsaken.Låt mig betvivla sakkunskapen hos i det avseendet. Sedan tycker han att det var så fult av mig att säga atthan är medeltida reaktionär. fär väl tycka det om haninte förstår vad som enligt min mening hgger bakom detta. 8 protokoU 1972. anförandeandades en uppfattning att alla de sociala reformer vi genomfört, allaförbättringar vi gjort i fråga om de bidrag som han talar sä föraktligt om, denbostadspolitik vi fört osv. har lett till att vi fått ett samhäUe som håller påatt bli någonting aUdeles förfärligt, som vi helst inte borde ha. Han frägarvad det skulle betyda för medbestämmarna ute pä arbetsplatserna. Jag tror inte att nägon människa här i skulleuppfatta det som om hade den bästa omtanken om deanställda ute pä arbetsplatserna. Varken han eller jag vill ha en endaarbetsgivare ute på arbetsplatserna. Jag är inte inställd på att vi i landetskall få en statskapitalism. Så längt går jag till mötes attjag kan säga att det vore mycket olyckligt. Men man skall väl inte måla hin påväggen för därigenom fä möjlighet att piska honom. Hela den ton använder, hela hanssätt att tala om samhället av som något förfärhgt måste peka på att hantycker att det gamla samhället var så mycket bättre. Det kallar jag att varareaktionär. 1 vissa av sina uttalanden här var han rent medeltida. Han färförlåta mig om jag faktiskt tycker att det är pä det sättet. Pä förslag av herr tredje vice talmannen beslöts attden fortsatta överläggningen skulle uppskjutas tUl . § 6 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 120 med förslag tiU lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m. m. § 7 Kammaren åtskildes . Bilagatill protokoll nr 111 Nr 111 den Herr statsministern svar på interpellationer av herrar ,, g och om sysselsättningsfrämjande åtgärder------------------ har frågat vilkaåtgärder regeringen avser att vidtaga för att komma till rätta med dennuvarande mycket höga arbetslösheten samt för att säkerställa den behövligaexpansionen inom industrin och övriga delar av näringslivet. har frägat mig vilka stimulansåtgärderregeringen avser att sätta in för att öka näringslivets vilja och förmåga tillnya investeringar som ger fler jobb pä öppna marknaden, samt om jag är bereddatt pröva av interpellanten redovisade åtgärder för att undvikaungdomsarbetslösheten. har frägat mig hur regeringen bedömer delångsiktiga balansrubbningarna i den svenska samhällsekonomin och vilkaåtgärder regeringen avser att vidtaga för att komma till rätta med dem samtvilka skyndsamma åtgärder - förutom rent arbetsmarknadspolitiska - regeringenavser att vidtaga för att vidga möjligheterna att ge produktiv och meningsfylldsysselsättning åt det stora antalet arbetslösa. har ställt följande frågor: Hur bedömerregeringen nu arbetslöshetssituationen, efter det den sagtsig ha "en hel arsenal av instrument för att klara sysselsättningen, omdet behövs"? Har regeringenutarbetade planer för att förverkliga målsättningen arbete åt alla? Vilka speciellaåtgärder ämnar regeringen vidta för att bekämpa den särskilt högaarbetslösheten bland kvinnor och ungdom? Vad kommerregeringen att föreslå för att lösa den äldre arbetskraftens speciella problem? 1972 har präglats av en långsam förbättring avkonjunkturen. Konjunkturuppgången väntas fortsätta i snabbare takt under 1973.Hittills har emellertid konjunkturuppgångens effekter ur sysselsättningssynpunktvarit otillräckliga. Härtill bidrar en i och för sig glädjande ökning avutbudet pä arbetskraft. Dä emellertid arbetsmarknaden inte i tiUräckligt snabbtakt kunnat anpassas till denna ökade tillströmning har regeringen fortlöpandeunder hösten vidtagit en rad åtgärder, i flera fall i avvaktan på riksdagensslutliga godkännande, som syftar till att bereda ökad sysselsättning åt degrupper som drabbats av arbetslöshet. beslutade sålunda regeringen attstimulera sysselsättningen under den kommande vintern inom byggnadsbranschengenom att efter ansökan släppa investeringsfonderna fria för byggnadsinvesteringarfram till utgången av . Vidare beslutades att tidigarelägga en deloffentligt byggande, och byggnadstillstånd lämnades för s. k. oprioriteratbyggande för en sammanlagd kostnad av . Dettabeslut fullföljdes bl. a. genom att privatfinansie- 115 Nr 111 rade småhus släpptes fria utanrambegränsning september Onsdaeenden och ytterligarebyggnadstillstånd för s. k. oprioriterat 8 november1972 byggande för en kostnad av ca . -------------------- När det i augustiseptember stodklart att konjunkturomsvängningen och därmed en förbättring av arbetsmarknadsläget skulle fördröjasbeslutade regeringen vidta ytterligare en serie åtgärder. Således skulle förslag föreläggas om en höjningav anslaget tUl beredskapsarbeten och arkivarbeten. Vidare skulle förhöjt statsbidrag utgå till sävälindustrins som kommunernas miljövårdsanläggningar. Kostnaden härför beräknadestill ca .