prot · FV0969 · 1972-12-31 00:00:00 — Att denna skUlnad skuUe ställasjukhusorganisationen på huvudet är svårt att tro - för så vilt inte urvaletav patienter nu sker på andra grunder än rent medicinska, I så faU bör det blien förändring. Den kan man då beklaga eller glädjas åt, alltefter personligavärderingar," Ätt fixera skillnaden till nägot så otroligt enkelt somall det är fråga om att betala utanför eller innanför dörren är ju nästanhårresande. I det fria läkarvalet ligger ett psykologiskt värde som är myckelväsentligt. Tilltron lill läkaren betyder mycket för sjukdomens botande, kanman lugnt påslå. Vårdkontinuitelen är alltså ytterst viktig. Läkarna fårdärigenom god personkännedom och har sjukdomsbUden klar för sig ulan att aUtidbehöva läsa journalerna. Socialministern fortsätter: "Den totala efterfråganpå öppenvård kan knappast öka nämnvärt som en följd av reformen. Patienter medbanalare krämpor får faktiskt själva betala litet mera efter änföre." Vem vet om han har banala krämpor? Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. komma islutet på kön och får antingen slå kvar eller söka sig lill privatpraktikernaoch där också vidkännas en avsevärt högre kostnad, "Patienter med meraomfattande vårdbehov kommer förhoppningsvis" -fortsätter socialministern "redan nu tiU doktorn, någon sådan patient ha känt sig hindrad attsöka läkare av ekonomiska skäl, blir reformen också här en ," Detblir en mycket tvivelaktig . Och som sagt någon jämlikhetsreform har delsannerligen inte blivit. Det har visat sig omöjligt för patienten alt få behållasamme läkare eftersom läkarnas arbetstid har drastiskt förkortals, 1 det härsammanhanget skall sägas att läkarna gör vad de kan för att upprätthållavårdkontinuiteten, men del går helt enkelt inte. Det fria läkarvalet har de factoförsvunnit från sjukhusen, och därmed också vårdkontinuitelen. Därtill kanläggas att en av sjukronorsreformens konsekvenser blivit att balansen mellanläkarna rubbals och kommer alt förskjutas än mera. Sedan totalavlöning införtshar läkarna börjat söka sig från de tunga specialiteterna kirurgi,röntgendiagnoslik och anestesiologi. Redan lär rönlgendiagnostiken runt om ilandet vara i allvarlig fara. Nog finns det anledning att utreda de här verkningarna närdet är så Ula stäUt för många människor. Del behövs en parlamentarisk utredningdär också läkarsakkunskapen får komma till sin rätt, för det är ju allmäntomvittnat atl den här reformen har kommit tUl världen utan att läkarnatillräckligt fått komma lill tals. Jag ber med della, herr lalman, all få yrka bifall tUlreservationerna I, 3 och 4, HerrSVENSSON i (s); Jag tror all vi kan göra denna debattrelativt kort. Vi hade precis samma fråga uppe till behandUng den 4 novemberförra året, och även om vi då kanske inte hade en lång debatt gick vi igenomden problematik det här rör sig om. Kammarens ledamöter kan få en god bild avaUt del som håller på att hända inom hälso- och sjukvården i vårt land genomalt läsa ulskoltsbetänkandet, inte minst vad som anförs i reciten. Det pågårutredningar på olika plan. Jag sade , och vill nu upprepa, atl dellaframför allt är en fråga för landstingen som sjukvårdens huvudmän. Del ärframför allt de som skall vara engagerade i denna debatt. Del är också de sommed hjälp av landstingsskatten svarar för den andra sidan av problematiken,nämUgen kostnadssidan. Vi har ju genom lagstiftning i stort sett överlåtit åtlandstingen att sköta dessa ting. Jag vill inle med detta ha sagt att regering och riksdaginle har något ansvar i sammanhanget. Vi har självfallet elt övergripandeansvar för hälso- och sjukvården i vårt land, och till den ändan har vi juockså elt centralt ämbetsverk, nämligen . Det förekommer på varje plan och i varje fråga somreservanterna nämner utredningar och översikter, där man försöker ta reda påvad som hänt och vad som är på gång inom detta område. Majoritetens ochreservanternas uppfattningar skiljer sig inte i fråga om målsättningen,nämligen en effektiv sjukvård, som skall sättas in på rält nivå. Vårauppfattningar skiljer sig inte heUer, i varje fall såvitt jag kan se, i denstora frågan omöverflyttningen från den slutna vården lill den öppna vården, ett spörsmål somvi har diskuterat . Sjukronorsreformen var ju ell uttryck fördenna strävan. Jag viU säga några ord om sjukronorsreformen.Både och i målade upp en mycket mörk bild. Jagtror atl man ganska starkt kan understryka vad socialministern har sagt i dettaavseende det är i själva verket en fråga om var läkarbesöket skall betalasoch vem som skaU göra det. I övrigt gäller det ju sjukvårdens organisation, ochdenna kan såvitt jag förslår läggas upp efter precis samma grunder vare sig mantUlämpar den ena eller den andra belalningsformen. "Sjukronorsreformen" var alltså enjämlikhetsreform genom vUken man ville ge människor möjligheter att till ettrelativt billigt pris få en ordentlig öppen sjukvård. Utöver delta hade manmålsättningen att flytta över sjuk- och hälsovården från den slutna till denöppna vården. Del talas i detta sammanhang rätt mycket om deprivatpraktiserande läkarnas roll. Jag har självfallet där en helt annanuppfattning än och . Om vi skall få någon ordning påden här punkten, måste vi föra över sjukronorsreformen lill alt gälla även deprivatpraktiserande läkarna. Först då får vi etl översiktligt syslem. Det pågårju också undersökningar för alt komma fram på den vägen. besvarade landstingsrådet i en interpellation av iBlentarp om sjukronorsreformens verkningar. Av det svaret framgår att dentidigare ökningen av anspråken på sjukvård har fortsatt men att man inle kunnatfinna någon ökning just på grund av sjukronorsreformen. kan man säga, att omen reform verkar så att människor som inte har sökt sig tUl läkareäven om de behövt det börjar efterfråga sjukvård, är del en riktig utveckling.Den skall mötas med flera läkare, och det är vi i full färd med att få här ilandet. Den stora bristen har varit atl läkarutbildningen haftför liten omfatlning, men har vi fått en annan ordning. Vi kommer att fåfler och fler läkare, och aUa är medvetna om att vi behöver del. Jag skaU sluta mitt anförande med att yrkabifall till utskottets hemställan, bakom vilken står socialdemokraterna ochcenterpartisterna i utskollel. Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. Hen WERNERi (m): i talade omlandstingens kostnader och att del är viktigt att pressa ned dem. Men då bördet i sanningens namn också sägas att sjukronorsreformen har gjort sjukvårdenavsevärt dyrare för landstingen än den var tidigare. Den bild som vi målar må vara mörk, men atl den bygger påfakta kan man inle komma ifrån. Jag erkänner alt uppgifterna är"mörka", men just därför måste de fram. Del är dessa uppgifter sommotiverar förslaget i reservationen 4 om den begärda utredningen avsjukronorsreformen. Hur den reformen skall kunna vara en jämlikhetsreformär verkligen svårt att se. Vad som gallrar människorna är placeringen isjukhuskön de som står långt bak i kön får gå till privatpraktikerna. 5* protokoll 1972. Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. sättet etlgodtyckligt urval, som inte aUs har att göra med vars och ens behov av vårdeUer ekonomiska resurser. Vården bUr ju avsevärt dyrare för dem som sökerprivatläkare för att få den hjälp de behöver. kommenterade inte alls socialministernsoptimistiska tongångar , då denne klart framhöU att del även med detnya systemet skuUe vara möjligt atl söka en viss läkare på sjukhuset och atldel inle skulle bli någon större anhopning i vårdköerna. Detta har ju slagithelt slint. i valde att i sittanförande gå helt vid sidan av det för mig väsentliga, nämligen en centralutredning om hur vi skall handha våra resurser i fortsättningen. Jag kan sägaatl vi är ense om mycket. Vi är ense om en satsning på den öppna vården, ensatsning på långtidsvården och en satsning på mentalsjukvården. Men del räckerinte med del. Vi kan inte heller skyffla över ärendet på sjukvårdens huvudmänoch säga atl ni har ansvaret för detta. Del får ni klara i fortsättningen! Jag kan ta som exempel alt sjukronorsreformen bestämdes avSveriges riksdag, och man kan då fråga sig varför vi i fortsättningen inteskuUe intressera oss för hur den reformen utföU och vad som kommer fram av den.Man kan också fråga sig; Varför har utredningen rörande de privatpraktiserandeläkarna ännu inte slutförts, eftersom man när vi antog reformen ganska klartsade att del bara var en tidsfråga innan den saken skulle vara klar. Det finnsmånga sådana frågetecken. Visst är del riktigt - det påpekade också jag - att visnart skall ha balans på läkare inom sjukvården. i var kanskei det fallet så försiktig alt han inte närmare analyserade varför det dröjt sålänge tills vi får denna balans. Han påpekade bara att det har dröjt beroendepå bristande utbUdning, Även om sjukvårdens huvudmän och gärna ävensocialstyrelsen som ett centralt organ - gör vad de kan, tror jag som sagt atlden samordning som vi måste få lUl stånd i sjukvårdsfrågorna inte kan kommatill på annal sätt än att politikerna tUlsammans med experter och sjukvårdenshuvudmän lar sitt ansvar för hur vi skaU salsa i fortsättningen. Det får ickebli så att varje landsting ordnar det för sig och satsar på olika sätt i despecialiteter som undan för undan dyker upp. i (s): Det är självklart alt vi har rätt attdiskutera sjukronorsreformen i denna kammare och att vi som riksdagsledamöterhar skyldighet att intressera oss för hur det går med den . följsju frågan upp inom , inom , inomriksförsäkringsverket och inom , Det pågår alltså enkontinuerlig uppföljning. Vad en parlamentarisk utredning skulle kunna ha föruppgift just nu har jag svårt alt förstå. Vi får ofta i denna kammare framhåUa att utredningar pågåroch hindra nya. Om vi från socialdemokratin inle höll emot, skulle vi kanske fåytterligare ell par hundra utredningar i detta land. Vi måste hålla emot för attdet inle skall svämma över. Men del är självklart atl man, när man behöver enutredning, skall tillsätta den. Men frågan gäller: Vi har utredningar påpunkl efter punkt och del gäller inte .bara de enskilda landstingen, ulanbåde och , som är en central organisationför de olika landstingen och som har tUl uppgift atl samordna. Man kan inteheller säga all här sitter landstingsmännen i de enskilda landslingen ochpysslar med dessa frågor var och en på sitt häll. Jag försökte säga - och jag vill upprepa det vi skallvara försikliga med all lyfta upp frågorna alltför högt. om en frågasbehandUng åligger kommunerna eller landstingen, skall man försöka att förankradet stora ansvaret där. Därför kan det utifrån de utgångspunkterna också varatveksamt om man skall tillsätta en parlamentarisk utredning. Man bör i dettaavseende ha bestämmanderätten så långt ner som möjligt. Jag vet inle om jag kantala för , men jag tror atl det är en av anledningarna till altcentern ställt sig på majoritetens sida i denna fråga. Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottels hemställan,dels reservationen nr 1 av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 12 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hyltander begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av herrar Hyltander och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Hyltander begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 12 punkten C röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Hyltander Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hyltander begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs, Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 12 punkten E röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrÅkerUnd begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottels hemstäUan i betänkandetnr 12 punkten F röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens Nr 69 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrÄkeriind begärde den rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal. Denna om- röstning gav följande resultat; § 7 Viss specialistvård Föredrogs socialutskottets betänkandenr 13 i anledning av motioner om viss specialistvård. i (c); I socialutskottets betänkande nr 13 harbehandlats bl, a. motionen 1001 av undertecknad och fröken . 1 motionenhar vi hemställt all "hos Kungl. Maj:l anhåller om allskyndsamma åtgärder vidtas i syfte att nedbringa väntetiderna på landets ögonkliniker". Väntetiderna vid denna värdsektor har ökal på ettoroväckande sätt. Det finns många patienter som får vänta och längre,innan de kan bli föremål för någon behandling. Någon direkt statistik överväntetiderna vid ögonklinikerna inom olika sjukhusområden finns inte.Emellertid kan för belysande av kösituationen återges uppgifter frånsocialstyrelsens s. k. vårdplaneringslisla avseende , varav framgår att totalt behandlades sammanlagt 2298 patienter. Av dessa fick 270 behandling utan förtur, 240 med enkel förturoch 143 med dubbel förtur, dvs. 653 av 2 298 fick vård inom den s. k.rekommenderade tiden. Med rekommenderad tid avses enligt socialstyrelsensnormer all patienter utan förtur skall behandlas , patientermed enkel förtur samt patienter med dubbel förtur inom envecka. Av dessa siffror framgår att förhållandena är långtifråntillfredsställande. Åtgärder måste vidtas i syfte atl nedbringa väntetidernavid landels ögonkliniker. Samhället måste göra en ökad satsning inom denna delav vårdsektorn. Även om man inte kan bortse frän satsningar på andra sektorerav vår hälso- och sjukvård, så är förhåUandena inom svensk ögonsjukvård sådanaatt här måste tiU en prioritering av våra resurser som kommer ögonsjukvårdentill godo. Av föreliggande utskottsbetänkande framgåratt de ansvariga myndigheterna - det må gälla och - har sin uppmärksamhet aUdeles särskilt riktad på förhållandena inom svensk ögonsjukvård, vUka är långtifrån tUlfreds ställande. Åtgärder har vidtagits och ytterligare åtgärder planeras i syfte atl förbättra förhållandena inom ögonsjukvården. Med hänsyn härlUl bör man kunna ha all anledning atl förvänta positiva resullat inom en inle alltför avlägsen framtid, innebärande atl de långa väntetiderna vid landels ögonkliniker nedbringas till rimlig nivå, så att väntetider och 141 den 28 aprU 1972 däröverinle skall behöva förekomma. Med hänsyn till vad som åtgärdats och vad somär föremål för åtgärder i syfte atl förbättra förhåUandena inom ögonsjukvårdenhar jag inget särskUt yrkande. Däremot har jag en förhoppning om alt man kanuppnå snara resultat i syfte atl komma tUl rätta med de alltför långaväntetiderna vid landels ögonkliniker. Jag yrkar därför bifall till socialutskottets hemställan ibetänkandet nr 13. Fröken (): Bristen på ögonläkare är för närvarandemycket stor, och väntetiderna vid ögonklinikerna har ökat oroväckande. Vi pekari motionen 1001 på alt ökningen av väntetiderna till stor del sammanhänger medbristen på ögonläkare. Men vi pekar också på alt "etl bättre utnyttjande avoftalmolog-assislenlerna, som under överinseende av läkare kan biträda med t.ex. synfältsundersökningar och mätning av ögontryck, skulle innebära altögonläkarna kunde avlastas från en rad enklare rutinåtgärder. Härjämteframhålls atl många fall av skelning torde kunna behandlas direkt avortoplister liksom fall med samsynsbesvär samt att del är angeläget alt en ökadsatsning sker på medicinsk utbUdning av optiker så att dessa i störreutsträckning kan avlasta ögonläkarna." Jag vill här starkt framhålla behovet av att fler utbildasoch vidareutbildas i de här nämnda yrkena. sker utbildningen avoftalmologassislenter inom ramen för utbildningen av medicinsktekniskassistentpersonal, vilken bedrivits vid yrkesskolorna och bedrivs inomgymnasieskolan. UtbUdningen av oftalmologassislenter, vUken är tvåårig, harendast förekommit i . Del är alltför litet för atl läcka det stora behovsom finns. Utbildningen lUl orloptist utgör en vidareutbildning om en termin iförhåUande till oftalmologassistentul-bUdningen. Jag har den uppfattningen atl vi måste salsa mer än som nusker på utbildning och vidareutbildning av fler ögonläkare,oftalmologassislenter, ortoplister och optiker. Vi skulle härigenom kunnaminska de långa väntetiderna hos ögonläkarna, och vi skulle också bättre kunnatillgodose något som jag menar är mycket viktigt - barnhälsovården. Vi skuUekunna bygga ut fyraårskonlroUen mer. Del har ju visat sig vid fyraårskontrollenatt många barn har synbesvär, och de behöver snabbt få hjälp, om inle besvärenskall blibeslående. Jag har inget yrkande,men jag vUl uttala förhoppningen atl den översyn av sjukvården och deutredningar som pågår och som omnämns i utskotlsbetänkandet snabbt resulterar iförslag - förslag som kan bU lill gagn för alla som väntar på alt få komma tUlögonläkare. HerrJOHNSSON i (s): i och frökenPehrsson har i sina anföranden pekat på de frågor de har tagit upp i motionen1001, I utskotlsbetänkandet har vi redogjort för de åtgärder som olika myndighetervidtagit, och detta har också berörts av de föregående talarna. ,och andra organ har ju vidtagit åtgärder för alt vi sålångt som möjligt snabbt skaU kunna avhjälpa den köbUdning som har skett.Köbildningen beror, tror jag, på att det blivit mera aktuellt för folk att såtidigt som möjligt söka ögonläkare. Det finns inom utskottet också enförhoppning om att vi genom de utredningar som är på gång så snarl som möjligtskaU kunna avhjälpa köbUdningen och komma fram till en rimlig väntetid på vårasjukvårdsinrättningar. Med detta, herr talman, ber jag all få yrka bifalllUl utskollets hemställan. Delägarsparande m. m. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Delägarsparande m. m. Föredrogs näringsutskottelsbetänkande nr 18 i anledning av motioner om delägarsparande m. m. 1 detta betänkande behandlades motionen 1972:152 av m.fl. (fp) vari hemställtsatt skuUe i skrivelse tiU Kungl. Maj:t begära att tillkomsten avlönlagarägda företag stimulerades, motionen 1972:753 av . (fp) vari hemställts att skulle hos Kungl. Maj;t begära enparlamentarisk utredning med representanter för arbetsmarknadens parter ocherforderlig ekonomisk expertis med uppdrag att utreda möjligheterna tillekonomisk demokratisering genom aktier tUl de anställda såsom andel iföretagens kapitaltillväxt, motionen 1972:1319 av m.fl, (fp) varihemställts att skulle hos Kungl, Maj;t begära att en parlamentariskutredning tiUsattes under medverkan av arbetsmarknadens parter och erforderligexpertis med uppgift att avge förslag om hur aUmänna riktlinjer borde uppdragasför atl ge löntagarna andel i långsiktigt företagssparande och hur metoder attfrån statsmakternas sida gynna en sådan utveckling borde utformas. motionen 1972:1354 av m, fl, (m) varihemställts atl skulle hos Kungl, Maj:l begära utredning och förslagom ett system för delägarsparande samt motionen 1972:1355 av , fl, (c) vari hemställts alt skulle hos Kungl, Maj:t anhålla omutredning beträffande etl system för lönsparande i företagen som grundade sigpä köp av konvertibla obUgationer i enlighet med vad som anförts i motionen. den 28 aprU 1972 Delägarsparande m. m. Utskottet hemställde att skulle avslå motionerna1972:152, 1972:753, 1972:1319, 1972:1354 och 1972:1355, Reservation hade avgivits av herrarRegnéU (m), i Glömminge (c), i (fp), iÅtvidaberg (fp) och i (c), () samt herrNordgren (m), som ansett att utskottet bort hemställa, alt i anledning av motionerna 1972:152,1972:753, 1972:1319, 1972:1354 och 1972:1355 hos Kungl, Maj:t skulle anhåUa omutredning angående andel för de anställda i långsiktigt företagssparande. betänkande nr 18 handlar omdelägarsparande. Det ordet är verkligen inte lätthanterligt, I dagligt tal ochi vanliga skrifter möter man det väl knappast alls. Men i riksdagsprotokoUenfinns det i varje faU sedan så där ja, när vi får vår kommandedalaanläggning klar kommer den kanske atl kunna spåra upp del rubrikordet ännulängre tiUbaka i tiden. Låter man då det här dataminnel aktivera sig och leta framuppslagsordet delägarsparande, så kommer man att få ett ganska dystert besked,sett från motionärssynpunkl. Motionerna i ämnet har blivit avstyrkta avvederbörande utskott och avslagna av under vart och ett av , Historien kommer tydligen atl upprepas . Men jag vägarpåstå atl kraven ändå återkommer , kraven på atl man lill grundligprövning tar upp frågan om inle elt syslem, där de anställda kan bli delaktigaav företagens förmögenhetstillväxt, skulle vara något att pröva också för oss iSverige, "Också" för oss, säger jag, och jag gör det molbakgrund av att man i flera industriländer redan har sådana system i funktion,I har man sin participation, från kan man hämta intressantaerfarenheter, och flera andra länder har genom lagstiftning underlättatdelägarsparande. Vi som här hemma har talat för saken har kanske gjortmisstagel all för mycket diskutera den tekniska utformningen, där då ännukonstigare ord än delägarsparande har blivit aktuella t, ex, konvertiblaobligationer något som kanske har spärrat tänkandet och gjort debatten tung.Rikligare hade nog varit att först söka vinna gehör för gmndtankarna; därefterkunde paragraferna ha skrivits. Vilka ärdå grundtankarna? Ja, man kan säga så här: För del första: Den enskilda människan når ökad trygghetoch ökat oberoende genom ett personUgt ägande. För det andra: För samhällets utbyggnad är det nödvändigtatl kapital bildas och leds till produktiva investeringar, Atl de anställda ges tillfälle atl bli delägare iförelagens arbetande kapital är en av vägarna för att nå fram fill personligtägande och lill kontinuerlig kapitalbildning i produktionsapparaten. Genomdelägarsparande uppkommer ett direkt och nära ägande, inte det urvattnade ochofta helt intresselösa ägande som kan bjudas i andra former. därförockså stimulerande all spara; det bUr en motivation av helt annal slag än närman skall bidra till att genom höga skatter och avgifter dra ihopkapitalbildning i allmän regi. Jag noterade inledningsvis att tanken pådelägarsparande har förts fram från den borgerliga oppositionen åtminstone defem och atl de sociaUstiska partierna ständigt har förklarat sigointresserade, UtveckUngen har fått gå vidare i samma riktning; allt lägreandel av sparandel noteras för de enskilda medborgarna och allt större andelför kollektivet. Inkomster som annars kunde ha gått lill att bygga upppersonlig trygghet och trivsel har skatte- och avgiflsvägen dragits in till delallmänna.