prot · FV09121 · 1972-12-31 00:00:00 — Vi har med andra ord ganska god tidpå oss. Det andra skälet, som är det avgörande, är att redan våren1973 kommer att ta ställning till regeringens proposition med anledning avgrundlagberedningens betänkande, och i det behandlas frågor som direkt berörvalkretsindelningen, bl. a. frågan om en förstärkning av personmomentet ivalet. Dessutom har det kommit in en del remissvar. Det är ju inte betänkandet i och för sig som riksdagenskall behandla, utan det är den proposition som regeringen framlägger, och detkan inte uteslutas att det i regeringens förslag kommer att finnas med en delsom har med enförstärkning av personmomentet att göra. Som vi ser det finns det starkasakskäl för att avvakta ställningstagande i dessa frågor, och detställningstagandet ligger så nära att just ingen tid går förlorad genom attavvakta. Jag berdärför, herr talman, att få yrka bifall tUl utskottets hemstäUan. () kort genmäle: Jag noterade med glädje att har omvänt sig och har kommit på samma linje som vi, som önskar enförändring i valkretsindelningen. TUl i vUl jag sedan säga attjag antar att han som god socialdemokrat röstade på majoritetens förslag förraåret. Det innebär i så fall att han röstade på bl. a. följande: "Utskottetfinner att grundlagberedningens slutliga ställningstagande i denna del böravvaktas, innan en ändrad valkretsindelning aktualiseras. Om en översyn avvalkretsindelningen därefter framstår som påkallad, bör den enligt utskottetsmening omfatta samtliga valkretsar och ej endast ." har grundlagberedningen avlämnat sitt förslag. Detbehöver alltså inte längre avvaktas. Och det förslag som föreligger från vårsida är en begäran om en generell översyn. Om skulle varakonsekvent i sitt röstande, så borde han således rösta på reservationen. i (m) kort genmäle: avgav ett försiktigtlöfte, då han sade att det inte kan uteslutas att departementschefen redannästa vår lägger fram en proposition i vilken sådana frågor behandlas som harmed personvalsmomentet att göra. Men som jag försökte påpeka är det inte denfrågan det här gäller; kopplingen mellan personval och valkretsindelning är enkonstruktion utom i ett mycket avlägset fall, nämligen i enmansvalkrets. rör sig alltjämt med dimmiga föreställningar, som inte länder tilldenna frågas lösning. i (s) kort genmäle: Herrtalman! Jag vUl bara säga till att både jag ochutskottsmajoriteten är konsekventa. Vi sade att vi skulle avvaktagrundlagberedningens betänkande, och givetvis gällde det då också betänkandetsbehandling i . Det är ju inte betänkandet i och för sig utanregeringens proposition i anledning av betänkandet som kommer att behandlas då.Och vi menar allvar med det. Då får vi se i vilken utsträckning behandlingen iriksdagen föranleder att man förändrar valkretsindelningen. Som framhållits idebatten kan det också finnas andra skäl. Vi är inte negativt inställda till enförändring av valkretsindelningen, men det finns ingen anledning att rusa pådå det kan tUlkomma en del fakta som skaU ta ställning till. Det rörsig bara om någon månads avvaktan. 5 protokoll 1972. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: gör här en tolkning avvad som stod i utskottets betänkande förra gången. Jag citerade direkt urbetänkandet. Rent aUmänt skulle jag vilja säga att det är bråttom meden sådan här utredning. Det får inte bli så att en ny valkretsindelning blirfärdig strax före ett val. Vi har haft bekymmer med det på det kommunalaplanet. Valkretsindelningen måste vara klar i så god tid, att partierna kan tahänsyn till den nya valkretsindelningen vid nomineringarna. Därför är detangeläget att utredningsarbetet kommer i gång så snabbt som möjligt. I åtskUliga decennier slumrade frågan om denbarocka valkretsindelningen i i någon politisk gömma i form av ettaccepterande. Men förr eller senare måste en förbättring komma tUl stånd - detkravet ställer man ju när det gäller orimliga förhållanden. Det blev herrClarkson och jag som 1969 grävde fram frågan och krävde en förändring. Också1971 motionerade jag, och jag kommer att göra detsamma 1973, för förr eUersenare måste inse det orimliga i de förhållanden som råder bl. a. imin egen valkrets, länsdelen av , där en del av valkretsen ärav.skuren från resten - jag syftar då på Höganäsblocket. Denna fråga skiljer sig i fråga om behandlingen markantfrån andra frågor som tar ställning till. Här finns en majoritet sominte viU röra i valkretsindelningen och en minoritet som önskar förändring. Sålångt är det inte märkvärdigt. Men ingen har, vare sig i tal eller skrift, vidriksdagsbehandlingen någonsin talat för att nuvarande förhållanden ärönskvärda, utom . har representanter för dem somyrkar avslag stigit fram och försökt finna skäl för att inte biträda motionerdär det yrkas på en förändring av valkretsindelningen i . Men talatför det nuvarande förhåUandet har man inte gjort. Borde inte det vara skäl nogatt få till stånd en översyn av bestämmelserna? De flesta ledamöter i denna kammare tillhör inte Malmöhuslän och är inte berörda av frågan, och de följer givetvis sina partikamratersställningstaganden i utskottet. Men utskottet har under de år som fråganbehandlats haft svårt att finna skäl för sitt avstyrkande. Man rullar ett klotframför sig. Men det är inget snöklot; det minskar trots allt i omfång. 1969 anförde man som motiv att valkretsindelningen för valtill kan förväntas bli föremål för övervägande innan grundlagberedningenavslutar sitt arbete, och man ansåg också då att man måste lösa problemet medMalmös inträde i , vUket inom parentes sagt inte har nägon betydelseför denna fråga. 1971 hittade man ett litet mera begränsat motiv, nämligenkravet på en förstärkning av personmomentet i valet. Utskottet sade attgrundlagberedningen ännu inte avslutat sina överväganden i denna fråga ochfann att grundlagberedningens slutliga ställningstagande borde avvaktas. Så kom då grundlagberedningens betänkande, och där uttalas i majoritetsskrivningenföljande om det förstärkta personmomentet: "Förslag till ett nyttpersonvalssystem kan därför inte föreläggas med förslagettill en ny grundlag utan måste föregås av en särskild utredning." Motdetta har herrar och i utredningen reserverat sig för ettförslag om förstärkning av personmomentet i valet. Så har vi då lyssnat till , ochnu har verkligen klotet krympt. tycks vi i alla faU vara framme: för detförsta är propositionen nära förestående, och för det andra måste man efterherr yttrande få uppfattningen att propositionen kommer att grundasig på reservationen i grundlagberedningen. I utskottsbetänkandet sägs attfrågan varit föremål för överväganden i grundlagberedningen -det har denonekligen varit , att den remissbehandlats och att den är underbehandhng i . Om man under denna behandling inte beaktarvad reservanterna i grundlagberedningen anfört faller utskottets motiveringför yrkandet om avslag på dessa motioner. Men har, som sagt,enligt min uppfattning varit mycket positiv i denna fråga. har vi, herrtalman, krympt ned frågan om valkretsindelningen i tUl en fråga omförstärkning av personmomentet i valet. I och för sig kan jag instämma med demsom säger att det verkligen inte är det mest relevanta i detta sammanhang, meneftersom det är det enda motiv som utskottet har för sitt avslagsyrkande är jagövertygad om att det är ett motiv som majoriteten i kammaren tyvärr kommer attanse vara realistiskt. Jag skall be att få yrka bifall tiUreservationen. 1 den mån denna inte skuUe vinna i voteringen kommer fråganåterigen att tas upp i vid behandlingen av propositionen - det trorjag mig kunna lova. HerrSJÖHOLM (fp): Jag hade från början inte tänkt delta i dennadebatt, men eftersom så gott som varenda talare har apostroferat vad jag sade fär jag väl säga någonting. Jag har inte blivit omvänd, . Jag har nuprecis samma uppfattning som , nämligen att man inte bör bryta ut fråganom valkretsindelningen i för en separat utredning. Det ansåg jag , och det anser jag fortfarande. i sade att det poUtiska arbetet ifyrstadskretsen skulle vara så förfärligt svårt på grund av att städerna skullevara avsnörda. Det måste väl ändå vara någon hyfsning på debatten! För attstäderna är avsnörda behöver väl inte politikerna bli avsnörda. Det är jutillåtet att färdas mellan de olika städerna, och vi behöver ju inte hellerprecis hoppa över en annan valkrets. Det tar att färdas det längstaavståndet i denna valkrets, dvs. mellan och -det gårmotorvägar mellan städerna i valkretsen. Skulle det vara svårare att köra 4 å 6mU i denna valkrets än att köra i en valkrets i ? Vad är det somgör det så svårt att passera en annan valkrets? Jag tycker att det här resonemangetär fullständigt förnuftsfritt. FruSundberg sade att jag skulle ha gjort gällande att den valkretsin- delning vihar därnere skulle vara önskvärd. Det har jag ändå aldrig sagt. Vad jag sagt äratt förhållandena inte är så otillfredsställande att frågan behöver brytas utför en separat utredning - jag tycker att det fungerar ganska bra. Låt oss göraen utredning för hela landet där även denna fråga kommer med. Att förhållandenaskuUe vara så svåra och besvärliga som det här har gjorts gällande fattar jaginte, och det är det jag velat ge uttryck för. FruSUNDBERG (m); sade precis detsamma ,nämligen att det fungerade mycket bra, och jag drog då slutsatsen att han ansågatt förhållandet var tillfredsstäUande. Jag vet inte om jag använde ordet"önskvärt", men jag kan lägga in också den betydelsen i vad herrSjöholm sade. i (m): sade att även om bitar ifyrstadskretsen är avsnörda, så behöver inte politikerna bli avsnörda. Manfrågar sig om de ändå inte på skUda sätt är litet avsnörda och har svårt atthålla reda på varandra i de olUca bitarna av den här valkretsen. Jag tror attherr hade haft en annan inställning om han själv hade varit ombudsmanoch skulle försöka hålla samman fyra centra i en sådan valkrets. Jag tror attherr skall resonera med sin partiombudsman och eventuellt med de andraockså. Hert FISKESJÖ (c): Jag viU tih säga att hans inläggi förra årets debatt utan tvivel innebar ett positivt ställningstagande tUl ettbibehållande av den valkretsindelning vi nu har i . Det var meddenna utgångspunkt som jag menade att nu hade blivit omvänd. I sittanförande från , som jag nu suttit här och läst igenom, talade haninte på något ställe om en allmän utredning. Det är väl inte stor idé att förlänga dettainterna bråk från . Jag har, , talat med ombudsmän, mendet behöver man inte göra. Det är fullständigt självklart att det är lättareför en ombudsman att ha en stad såsom arbetsområde än ett län med 50 olikaavdelningar vitt spridda . Det behöver man inte ensdiskutera. Men tala gärna med en ombudsman, , och Ni skall finna attombudsmannen kommer att säga precis som jag. Överläggningen var härmed slutad. ProposUioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 45 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Omprövning av den s. k. fyraprocentregeln vid val tillriksdagen § 9 Omprövning av den s. k. fyraprocentregeln vid val tillriksdagen Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 46 i anledning av motion om en omprövning av den s. k.fyraprocentregeln vid val tUl rUcsdagen. I detta betänkande behandlades motionen 1972:71 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t 1.uttalade sig för en omprövning av den s. k. fyraprocentregeln vid val tUlriksdagen, 2. hemställde om uppdrag tUl grundlagberedningen att framläggaförslag i enlighet härmed. Utskottethemställde att skuUe avslå motionen 1972:71. i (vpk): Vid förra årets behandling av den nu gällandefyraprocentspärren vid riksdagsvalen pekade vi från vpk på de negativa effekterdenna regel medför. Jag kan därför begränsa mitt anförande . Ett parti kan samla i runt tal 200 000 väljare utan att bhrepresenterat i , och om flera partier kommer upp tUl men mte över 4procent, blir det ett mycket stort antal väljare som blir orepresenterade.Spärrar av detta slag är diskutabla också från den synpunkten att de motverkarväljarnas röstning efter åsikt. anser sig inte ha anledning attändra sitt ställningstagande från , då en liknande vpk-motionavslogs. Motionärerna har heller inte funnit anledning att ändra sitt stäUningstagande. uttalade vi farhågor för att orättvisornafrån riksdagsvalen skulle komma att föras över tUl de kommunala valen. Dessafarhågor kvarstår, även om frågan om spärrar vid kommunala val är föremål förfortsatt prövning efter den hårda kritiken mot kommunalvalskommitténsbetänkande. Utskottet erinrar i sitt avslagsyrkande om attgrundlagberedningen i sitt betänkande uttalat sig mot en omprövning avförevarande spärregel. I motion nr 71 har vi yrkat dels att uttalarsig för en omprövning Omprövning av den s. k. fyraprocentregeln vid val tillriksdagen av den s.k. fyraprocentregeln vid val till rUcsdagen, dels att grundlagberedningenskulle få i uppdrag att framlägga förslag i enlighet härmed. Av vad jag här har anfört framgår att vi fortfarande anserdet motiverat att uttalar sig för en omprövning av fyraprocentregeln,men med hänsyn tUl att grundlagberedningen slutfört sitt arbete ber jag att fåändra den andra delen av yrkandet tiU att hos regeringen i ställetför hos grundlagberedningen begär förslag. Jag ber, herr talman, att med åberopande av innehållet imotionen få yrka att hos Kungl. Maj :t uttalar sig för en omprövningav den s. k. fyra procentregeln vid val tiU och hemställer attförslag framlägges i enlighet härmed. i (s): Det kan naturligtvis anföras ganska goda skälför att ompröva den s. k. fyraprocentspärren, skäl både av den art som tidigarehar nämnts i debatten och som i åberopade nu och andraskäl som kan framkomma, t. ex. vid den kommunala demokratiutredningenskartläggning av småpartiernas roU i det politiska systemet. Från socialdemokratiskt håll hävdades ju redan i dediskussioner som föregick tiUkomsten av den partiella författningsreformen attsmåparti-spärren borde sättas något lägre än vad som sedan blev fallet. Vårtkrav avvisades då, och för att få andra väsentliga krav tUlgodosedda och föratt vinna enighet i författningsfrågan släppte vi förslaget om en lägresmåpartispärr. Varken grundlagberedningen eller utskottet har funnitanledning att nu i någon del riva upp den överenskommelse mellan partierna somledde fram tUl den partiella författningsreformen. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrBERNDTSON i (vpk): Det var naturligtvis förödande att mansläppte den frågestäUningen i ursprungsläget. Därför har vi nu en alltför högspärr. Varje procentenhet representerar ändå 50 000 väljare. Man borde vid dethär laget ändå finna det moget att diskutera vUken gräns man vill ha, om maninte är beredd att avskaffa den helt. Låt mig i sammanhanget erinra om att om denna regel ifortsättningen blir gällande vid rUcsdagsvalen och förs över på de kommunalavalen, får den också där en negativ verkan. Utredningen om den kommunalademokratin påvisar att om en fyraprocentspärr hade tUlämpats för de kommunalavalen vid val, skuUe inte mindre än 306 mandat i 207 kommuner hatiUfallit annan partibUdning än de tUlhör. Jag är inte övertygadom att en sådan spärr skulle gynna vare sig demokratin eller de lokalaopinionerna. Den principiella ståndpunkten är att om man uttalar sigför att varje röst skaU ha lUca värde, kan man inte ha ett valsystemsom ställer hundratusentalet väljare utan representation i . i (s): i sade, att det varförödande att släppa kravet. Vi var tvingade därtUl. Vi måste se tiU helheten,och jag konstaterar bara att författningsförslaget därigenom blev bättre. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels det av i under överläggningen ianslutning tiU motionen nr 71 framstäUda yrkandet, och förklarades den förtapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 46 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av i under överläggningen i anslutning till motionen nr 71 framställda Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstnmgsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 10 Undersökning av valrörelse Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 47 i anledning av motion med begäran om undersökning av 1973 årsvalrörelse. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1972:788 av m. fl. (c) vari yrkats att hemstäUdehos Kungl. Maj:t om åtgärder för undersökningar av valrörelse ienlighet med vad som anförts i motionen. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1972:788. Reservation hade avgivits av herrarHernehus (m), (), (), i (c), i (m), Fiskesjö (c) och (), vUka ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1972:788 hos Kungl.Maj:t begärde att undersökningar av valrörelse skulle företas ienlighet med vad som anförts i motionen. När riksdag beslöt om en nyförfattning var det på basis av en paketuppgörelse som träffats mellan de fyrastörsta riksdagspartierna. I paketet ingick förslaget om gemensam valdag med enminskning av mandattiden tUl . Tveksamheten till denna del av reformenvar stor på många håll. Den gemensamma valdagen kunde befaras innebära att de kommunalafrågorna skulle komma i bakgrunden i valrörelserna, och därför kunde detta isin tur äventyra innehållet i den kommunala självstyrelsen. För vår del hävdade vi att denna fråga var av så storbetydelse ur demokratisk synpunkt att det var nödvändigt att analyseraförfattningsändringen och att analysmaterialet följdes upp inte minst urkommunal-demokratisk synpunkt. Utredningen om den kommunala demokratin harockså att behandla frågan. 1 samband med de allmänna valen 1970 gjordes inom denstatsvetenskapliga kommunalforskningsgruppen vissa undersökningar, som bl. a.berörde de kommunala frågornas roll i valrörelsen. Resultaten härav har givitett mycket värdefullt material för bedömning just av frågan om den gemensammavaldagen. Några liknande undersökningar års valrörelse är inteplanerade. Enligt vår mening är det angeläget att även i samband med 1973 årsvalrörelse göra undersökningar som kan fiäna som underlag för den fortsattadebatten om den gemensamma valdagen. Utskottet anför att det endast undantagsvis kan varaanledning för rUcsdagen att ta initiativ till vetenskapliga undersökningar. 1denna allmänna princip kan även jag instämma. Men frågan om den kommunalasjälvstyrelsens roll i vårt demokratiska system är enhgt vår mening en så storfråga att den verkligen kan ge anledning tUl ett initiativ från . Med det anförda ber jag att få yrka bifalltiU reservationen som är fogad till betänkande nr 47. HerrBERGQVIST (s): När det gäller prioritering av forskning ärdet naturligt att koncentrerar sig till att påverka fördelningenmellan olika forskningsområden, att drar upp de allmänna riktlinjerna,påverkar de institutionella förhållandena och över huvud de former som börgälla för igångsättande av vetenskapliga undersökningar. Däremot har riksdagenhittills varil ytterst varsam med att beställa specificerade forskningsprojekt.Skälet till det är naturligtvis att de forskningsprojekt som bör genomförashelst skall komma fram ur en noggrann avvägning meUan många tänkbaraalternativ. Det finns i och för sig mycket som skulle kunna undersökasvetenskapligt, men vi har knappa forskningsresurser inte minst påpersonalsidan. Jag konstaterar att i det här fallet vill man ha ettbeslut utan att man har klargjort vilken annan typ av statsvetenskapligforskning som kan få stå tUlbaka. Det är naturligtvis en brist i sammanhanget. Men det är klart att om det föreligger alldeles speciellaskäl, kan ändå göra undantag från vad som bör vara huvudregeln, somockså ansåg vara riktig. I just det här fallet är det emellertid såatt det föreligger speciella skäl att inte besluta om projektet i de former somreservanterna föreslår. Motiveringen för reservanternas förslag är ju att dehär undersökningarna skall ingå i beslutsunderlaget för utvecklandet av denkommunala demokratin. är det ju så att vi har en parlamentarisk utredning somägnar sig åt frågan om den kommunala demokratin. Utredningen skall göra ensamlad översyn av formerna för medborgarinflytandet över den kommunalaverksamheten. Den skall överväga åtgärder "att förbättra förutsättningarnaför information till förtroendemännen och medborgarna om den kommunalaverksamheten under olika skeden av beslutsprocessen". Syftet medutredningen är över huvud taget att på så många olika sätt som möjligt sökastärka den kommunala demokratin. Det föreligger alltså möjligheter för denna utredning attställa just de här nämnda specificerade undersökningarna mot andraundersökningar. Utredningen kan se vad det är för undersökningsmaterial som iförsta hand bör komma fram för att man skall få ett bra underlag för beslut omåtgärder för att stärka den kommunala demokratin. Jag berdärför att få yrka bifall till utskottets hemställan. Förslag tiU vallag, m m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 47 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 166 Nej - 155 § 11 Föredrogs betänkande nr48 i anledning av motion om suppleanter för fullmäktige i kommunalförbund. Utskottets hemstäUan bifölls. § 12 Förslag till vallag, m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 49 med anledning av propositionen 1972:105 med förslag tillvallag, m. m. jämte motioner. Förslagtill vallag, m. m. Genom en dagtecknad proposition, nr105, hade Kungl. Maj :t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokolletöver justititeärenden för , föreslagit att anta vidpropositionen fogade förslag tUl 1. vallag, 2. lag om ändringi kommunallagen (1953:753), 3. lag om ändringi kommunallagen (1957:50) för , 4. lag om ändringi landstingslagen (1954:319) samt 5. lag om antaletlandstingsmän och valkretsindelningen i landstingskommun . Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "I propositionen föreslås en ny vallag som ärgemensam för riksdagsval, val av landstingsmän och kommunfullmäktigval. Denföreslagna vaUagen ersätter sålunda dels lagen om val tUl , delskommunala vallagen i vad denna avser landstings- och kommunfullmäktigval.Vallagen avser däremot inte kyrkofullmäktigvalen. I propositionen uttalas attförslag tUl särskUd lag om de kyrkliga valen skall föreläggas rUcsdagen i godtid års val. Enligt förslaget tUl vallag skall röstning ochsammanräkning av avgivna röster ske på i princip samma sätt som hittUls. Dettainnebär att den av valtekniska utredning förordade maskinellavaltekniken inte genomförs.