prot · FV0964 · 1972-12-31 00:00:00 — Om inte finansministern och regeringen i det längsta hadeförhalat frågan i tron att skattepaketet skulle vara verkningsfullt,hade det funnits tid att få frågan utredd innan förslaget framlades. Jag kan inte finna annat än att slutbehandlingen avärendet hade kunnat uppskjutas , och då hade vi kunnat fåtUlräckligt med tid på oss, även om regeringen är sent ute. gjorde gällande att vitog tUl orda i den här remissdebatten av den enkla anledningen att viskuUe vara överraskade och förvirrade. Jag vill gärna tiUstå, herr talman, att jag är förslag om ändrad statlig inkomstskatt, m. m. överraskad,men jag tycker att det är regeringens stora fel atl hela svenska folket ochoppositionspartierna skaU behöva vara överraskade över att regeringen är såförvirrad att den icke i en rimlig tidsplan har kunnat ange hur skattefrågornaskuUe hanteras. Jag kan inte heller finna att har givit någonrimlig förklaring tiU den metod som han har använt i det här faUet. sade att även han numera erkändemarginaleffekterna, och på gmnd av att han tyckte att de hade blivit ett sådantstort problem behövdes det arbetsro för utredningen. Jag är övertygad om att har varit medveten ommarginaleffekterna ganska länge; någonting annat vore helt orimligt. Därförborde ha tillsatt skatteutredningen genast när begärdedet och bett den avge ett delbetänkande så fort som möjligt. Hademan tillsatt den genast, hade den haft bättre arbetsro än den nu kommer att få. säger att det inte gick att tUlsättautredningen nar regeringen viUe ha den, därför att detta är en så svår ochbesvärlig uppgift att man inte skulle ha kunnat bli ense på ett rimligt sätt ien utredning. Men, , varför har man ansett att det inomfinansdepartementets låsta dörrar skulle finnas denna övernaturligt finaförmåga, som han frånkänner en utredning, att lägga fram någonting som vi här iriksdagen skulle kunna bU överens om? Hert Sträng är faktiskt inte diktator. Omdet är svårt, och nästan omöjligt, att under en utrednings arbetsvillkor kommaöverens, måste det, herr talman, vara ännu svårare att här i få denenighet som ändå behöver för att förslagen skaU gå igenom. Jagtycker att det även på den punkten är ett dåligt försvar som har. Sedan föU tillbaka tiU den tredjeförsvarslinjen, nämligen att skatteutredningens uppdrag egentligen är heltomöjligt. Det var aUdeles förskräckligt vad uppgiften var svår förskatteutredningen! Då måste jag säga att det är synnerligen illaatt den socialdemokratiska regeringen på skattepolitikens område harmanövrerat oss in i en situation där även finansministern själv måste erkännaatt uppgifterna är så förskräckligt svåra. Jag håller med om att de är svåra,och det är verkligen Ula att regeringen har manövrerat landet in i en sådanbelägenhet att t, o, m, finansministern, som ytterst är ansvarig, tvingas attmedge detta. Jag måste dock säga, herr talman, att om regeringen harmanövrerat landet in i etl så svårt läge på skattesidan, där de olika beslutenoch avgörandena så avgörande ingriper i de enskUda människornas ekonomi och ilandets sätt att fungera, att finansministern tycker att det är omöjligt attfinna någon väg ut, bör regeringen dra sig tUlbaka, Jag skall börja med att kommentera densenaste talaren. Han lämnar naturligtvis en helt galen beskrivning av hursvenska folket lever när han börjar presentationen med att säga att vi påskattepolitikens område har manövrerat oss in i ett odrägligt läge. HerrBurenstam har ju av många skäl möjligheter att se sig omkring ute ivärlden. skattepolitikhar inte hanterat svenska folket mer iUa än att svenska folket i aUmänhet leverbättre än vad man gör utanför våra gränser, även om del finns en hel del ivårt samhäUe som behöver städas upp. Det måste finnas någon rimlig avvägningnär är uppe och sprider sin helt falska och felaktigapedagogik från talarstolen, även om det inte är så många som lyssnar. När det sedan är fråga om marginaleffekterna - intemarginalskatterna - föreligger skilda värderingar mellan oss. Mittenpartierna möjligen även tUldelar marginaleffekterna en enligtmin mening för stor roll. Men jag vore inte ärlig, om jag helt nonchaleradedem. 1 mitt första inlägg erinrade jag om att det som hänt påsenaste tiden givit oss anledning alt som ett provisorium föreslå en sänkningav marginaleffekterna upp i inkomstklasser till 35 000 kronor.Därefter ligger marginaleffekten oförändrad någon större ändring är det intemellan 35 000 och 70 000 i inkomst. Men efter stigermarginalskatten. Detta har vi ansett vara nödvändigt i ett provisorium, ochsedan kan marginalskattedebatten vara vad den är värd. Vi kommer alltjämt attha skUda uppfattningar om dess vikt i skattepoUtiken. Sedan kommer tUlbaka och säger: Varför skuUeutredningen vara förbjuden att ta itu med det totala skattetrycket? Mitt svarär, det kan inte isoleras tiU en översyn av vårt skattesystem, eftersom det ärdirekt anknutet till vad vi vUl kosta på oss för utgifter för folkpensionärer,för försvaret, för utbildningen och mycket annat. Det är fråga omstalsverkspropositionens reform- och utgiftssida, och det är aUdeles omöjligtatt begära att skatteutredningen - även med det duktigaste folk som står altuppbringa - skaU ha fått sig ålagt att bUda sig en uppfattning om dessa saker.SkattepoUtiken har sin andra, väsentliga betydelse i dess roU som stabilisatori samhäUsekonomin. Det finns en särskUd utredning, som sysslat med denna sak såpass länge, att jag inom en relativt nära framtid förväntar ett förslag. Dåblir det egentligen bara fråga om hur man skall ta ut de erforderliga skatternaav del svenska folket. SkaU man göra det direkt eller indirekt? SkaU man ta utskatterna hårdare i lägre grupper eller hårdare i högre grupper och hur skalldel slå för mellangrupperna? Hur skaU det slå för barnfamiljer ochensamstående? Det är frågor som utredningen skall syssla med och de ligger inomsystemets ram. Jag fann det helt naturligt att skriva ut direktiven pådessa premisser. Om herrarna sätter sig ned och funderar igenom detta, är jagövertygad om att ni kommer fram liU exakt samma resultat, även om det för erpolitiskt kanske inle är så gångbart att erkänna detta. kommer sedan och ger mig råd och frågar varförregeringen inte bäddar mjukt för sina förslag när den ändå är enminoritetsregering. Ja, vi framlägger våra förslag utifrån de principer som vianser förslagen bör vara utarbetade efter. Här har det funnits motiv för attlägga provisoriet. Jag har redovisat dem. När vi sedan lägger fram förslaget,hoppas vi att skaU finna sådan klokskap bakom vårt förslag, att detfår tillräcklig respons och blir accepterat och så tror vi bUr faUet ocksåden här gången. Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. TUl kan jag säga, att det i vissa fallhänder atl vi tar kontakt med motparten. Jag minns hur den partiledare som herrSundkvist höU sig med 1960 tillsammans med mig träffade en uppgörelse, som hadeprecis samma hemliga karaktär som den här och som i sig var väsentligt meromfattande. Den rörde sig om en justering av skatteskalorna, om socialakompensationer, den gjorde rent bord med hela den dyrortsgruppering iskatteavseende, som vi vid del tiUfället hade. Vi gjorde den uppgörelsen därföratt vi ansåg den vara riktig. Vi lade fram den för , som fick prövaden, och majoritet delade och min uppfattning. Det äringen som efteråt har sagt att det var något galet förslag. På samma sätt är det här, och jag skulle kunna gå så långtatt jag säger att i parlamentarismens hemland får finansministrarnademissionera om de ger sig ut och pratar om vad de tänker föreslå parlamentetinnan de gör det utifrån egen fatabur. Klarar man ut dessa begrepp, är detmesta av de här beskärmelserna som herrarna ägnar sig åt tämligenöverflödigt. När man sedan stäUer frågan hur det kommer sig attkanslihuset kan klara ut ett sådant här förslag men finansministern har denuppfattningen att en utredning, som består av 13 personer, inte skulle kunnaklara det, så finns det en naturlig förklaring tUl detta, I kanslihuset sitterju folk som representerar samma poUtiska uppfattning, samma poUtiska värderingaroch som följaktligen inte behöver kämpa mot varandra om hur ett sådant härskatteförslag skaU utformas, 1 utredningen kommer det att sitta fem politiskapartier, och jag garanterar åtminstone tre olika uppfattningar om hur ettsådant här förslag skall utformas, TUl detta kommer sedermera motparterna påarbetsmarknaden, dvs. Jagär tämligen säker på att det kommer att råda mycket delade meningar bland demom hur ett skatteförslag skall se ut. Slutligen tillkommer trearbetstagarorganisationer, där det i varje fall meUan två föreliggerväsentliga distanser innan de kommer fram tUl en ensartad uppfattning oni huren skattepolitik skaU utformas. Det är den enkla förklaringen, och det begriper herrarnaprecis lika bra som jag, så jag behöver inte lägga ut texten ytterUgare, Det var ju inte meningen att vi skuUe alltförmycket beta av fältet för den kommande debatten, men jag har faktiskt tvingatsatt säga detta. HerrHELEN (fp): Vi får faktiskt en ganska intressant bUd av hurfinansministern i ämbetet ser på . Någonting annat änhemliga uppgörelser inför en riksdagsbehandUng, det kan inte tänkasig. Han tänker med glädje tUlbaka när det var möjligt att görasådana uppgörelser med , men den normala bUden, aUtså att användadet svenska utredningsväsendet, sätta in representanter för arbetsmarknadensparter och partierna, låta andra viktiga organ yttra sig i remissens form och attge allmänheten tillfälle att diskutera förslaget innan det skaUpressas igenom, del är något somöver huvud taget inle föresvävar finansministern. Han faUer tiU och medtillbaka på den gamla etUcetlsformeln i , som ju inte alls gällde frågorav den typ som vi här diskuterar utan gällde de rena faktiska uppgifterna istatsbudgeten fram till den dag den presenterades för parlamentet. Jag tror faktiskt att det här inlägget alldeles oavsiktligtavslöjade åtskiUigt om finansminister maktfilosofi, och det blirväl en sak för historikerna att en gång i världen rättvist utvärdera. Men nogsäger det en del om hur det går när man glömmer bort att man inte längre har enegen majoritet i alt falla tillbaka på. Då går det inte så bralängre. Men några ord tUl i sak. Finansministern bekräftade nu änen gång att han blivit på det klara med de orimliga marginaleffektersom uppkommer genom inkomstskatteskalorna, genom kommunalskattehöjningar,genom bostadstUläggens konstruktion och genom de nya höjningarna idaghemstaxorna. Detta är glädjande, och vi ser det som en bekräftelse på attfolkpartiets kamp för rättvisa åt barnfamiljerna verkligen har satt spär ocksåi finansministerns tankar och vilja till handling. Del är det positiva. Men detverkligt besvärliga är ju att när detta äntligen tränger igenom i regeringen,får vi ett förslag med så på oss, att vi inte kommer att hinna gåigenom om verkningarna av detta nya förslag på priser, på tjänster och påtransporter kommer att innebära någon verklig lättnad för alla de grupper somdet är fråga om. Det är därför vi har tagit denna debatt. Den handlar icke omdet formella, utan den handlar om hur det går när man sätter åt sidan detnormala arbetssättet. Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. HerrBURENSTÄM (): Finansministern menar att vi har det så brahär i att skattefrågorna inte kan vara så allvarliga. Men det rimmar juväldigt Ula med vad finansministern själv här har understrukit så oerhörtkraftigt, nämUgen att skattefrågoma i har blivit så invecklade, att detär hart när omöjligt för en skatteutredning att pä en rimlig tid framlägganågon sorts delbetänkande som skulle vara bättre förankrat hos svenska folketän vad regeringens förslag är . Jag förstår faktiskt ickefinansministerns uttalande att det skuUe vara lättare att hantera dessa frågori . Det är självklart att det är lättare atl komma fram medett förslag där man kan vara hundraprocentigt överens i den grupp som sysslarmed förslaget. Men finansministern som jag försökte säga i min förra replik har väl i aUa fall inte glömt bort att man inte bara skall lägga fram etlförslag, utan det gäller ju också att få fram ett förslag som är så pass välförankrat att man kan få en rimlig grad av enighet i . Och eftersomregeringen oavvisligen måste ha del kravet för ögonen, borde det väl ha varitmöjligt också att tänka sig att en utredning i arbetsro skulle kunna komma framtill någonting som vore en rimlig enighet runt ett skatteförslag. Jag tror alt den här gruppen i finansdepartementetdessutom är inne på fel väg när man försöker bota skattetrycket genom attföreslå en skattehöjning - för det är det del är fråga om - ochnär Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,rn. man därtiUinte är intresserad av att hitta på någonting som gör att den fortskridandeinflationen inte för människorna bit för bit ytterUgare upp i hårdareskattesatser. När jag hör så är jagfrestad att säga; Måtte han inte behöva komma i ansvarsställning eftersom han kan gå upp i talarstolen och yttra att när man inte kan hitta pånågonting som förändrar den verklighet som man tvingas leva i med eUer mot sinvilja, så är det ett bevis på inkompetens hos regeringen. Ja, , lev i den där oskyldiga tillvaron. Då kanske harmöjligheter att fortsätta. Men det blir för brutala omvärderingar i allt detstrunt han står och pratar, om han skulle tvingas att ta ansvar förlandets politik. säger från talarstolen att man borde ha utrettvad man får för verkningar av förslaget, 1 stora drag vet vi ju det. manmervärdeskatten, som här är föreslaget, så vet vi ungefär att det bUr enpriseffekt på bortåt 1 1/om nu inte konkurrensläge i produktion ochi handel gör att man inte kan ta ut den delen. Rent matematiskt är det så.Sedan kommer vissa andra punktskatter tUl, Och vet vi atl vi får enpriseffekt på . Men det är ju det som vi från regeringens sidahar ansett vara nödvändigt att ta, om man skaU kunna göra denna justering avden direkta skatteskalan. Jag har sagt tidigare att låter inte såförskräckligt mycket för ett inkomslläge på - som vårakvaUficerade arbetare nu är uppe i men det får kanske ändå ett annat värde omjag säger att det är precis motsvarigheten till en lönehöjning på ca 2 200kronor . Detta torde vara ungefär vad man kan räkna med att få utsåsom en lönehöjning i en god avtalsrörelse. Naturligtvis blir det vissa som får betala detta. De högreinkomsttagarna kommer att fä betala, eftersom det ju ligger en utjämningstankeäven bakom detta lilla provisorium, som emeUertid har utformats så att det sålitet som möjligt skall föregripa utredningens arbete men så att det ändå gerde justeringseffekter som är nödvändiga i avvaktan på det nya förslaget. Låt mig än en gäng säga, att det inte kommer att serverasnågot förslag, om vars uppläggning vare sig utredningen eller den svenskaallmänheten kommer att förklara sig eniga om. Det bUr ett förslag som kommeratt sätta i gång en diskussion liksom återigen den poUtiska fighten ochbeskyllningarna. Det är nämligen fråga om att fördela gracerna inom ettintresseområde, och därvidlag gäller det som gamle en gång i tidensade: Intresset är det enda som inte ljuger. Vi har olika värderingar om dettai de oUka politiska partierna, och detta förhållande liksom den erfarenhet jaghar säger mig att detta provisorium är den enda möjlighet vi har att göra denjustering som vi har betraktat som erforderlig medan skatteutredningen pågår. HerrHELEN (fp): Den beskrivning av den politiska debattens roU, inte minsti viktiga intressekonflikter, som finansministern gav i sitt sista inlägg,finner jag alldeles utomordentlig. Han beskriver där hur det skall gå till;Alla skall få säga sin mening, och när man verkligen har lyssnat tiU aUa dessameningar kan man fatta besluten. Men är det finansminister som har fått säga sin mening, och sedan skall vi alla rätta oss efterdet. Remissdebatt ang. förslag om ändrad statlig inkomstskatt,m. Jag har haft en omfattande utredning påskattepolitikens område. Den resulterade i olika uppfattningar, och när denpresenterade sitt förslag blev det en intressant debatt om detta. Sedan fickfinansministern överta uppgiften och göra upp sitt eget förslag, som på mångapunkter skilde sig från utredningens förslag. Jag har ju fått mycket kritik fördetta. Jag har en känsla av att det är stora risker för en upprepning såvidadet blir jag som - om jag då lever och har hälsan får ta emot det kommandeförslaget. Överläggningen var härmed slutad. Kungl, Maj:ts proposition nr 95 hänvisades därefter tiUskatteutskot- § 10 Föredrogsoch hänvisades motionerna nr 1661 till utbildningsutskottet, nr 1662 och 1663 till , nr 1664 till näringsutskottet, nr 1665-1670 till trafikutskottet, nr 1671 till och nr 1672 tUl näringsutskottet, § 11 Föredrogs, men bordlades åter finansutskottetsbetänkanden nr 1720, skatteutskottets betänkanden nr 19, 20 och 24,justitieutskottets betänkanden nr 7 och 9, socialutskottets betänkanden nr 10och 11, kulturutskottets betänkanden nr 10 och 11, utbildnmgsutskottets betänkandennr 12, trafikutskottets betänkanden nr 9 och 10, jordbmksutskottetsbetänkanden nr 22 samt näringsutskottets betänkanden nr 16 och 19-23, § 12 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningennr 125, § 13 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle näringsutskottets betänkande nr 16 samtsocialutskottets betänkanden nr 10 och 11 uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden. Nr 64 § 14 Interpellation nr 126 omutredningar rörande fortsatt utbyggnad -------------------- Ordet lämnades på begäran tiU HerrERIKSSON i Bäckmora (c), som yttrade: och , AB Hälsingekraft samtVoxnans inlämnade ansökan om tUlstånd förutbyggnad av fyra kraftverk i Ljusnan å sträckan forsen inom Ljusdalskommun, . Behandlingen av ärendet är i långt framskridet skedeoch yttranden skaU lämnas före av och därefter av bl,a, . De föreliggande utbyggnadsplanerna har mött en synnerligenstark opposition från skilda håll i hela landet men framför aUt frånbefolkningen inom . bildades en aktionsgrupp,"Rädda Ljusnan", vilken hittUls erhåUit mellan 17 000 och 18 000 namnpå protestUstor mot utbyggnad. Mer än hälften av befolkningen inomkommunen har undertecknat listorna. Bland protestyttringarna återfinns 45 föreningarav skilda slag och intressen varav 35 är hemmahörande i . Frågan om fortsatt kraftverksutbyggnad i outbyggda älvareller delar därav behandlas i riksplanerapporten med mark ochvatten, som remissbehandlas. Under rubriken 22,5 Älvdalarnaredovisas allmänt vilka intressen som knyts tUl dessa områden. Sålundabetecknas älvarna och särskUt de outbyggda delarna av dem som riksintressen förvetenskaplig och kulturell naturvård, TUl älvdalarna koncentreras även redovisaderiksintressen för rörligt friluftsliv i inlandet. Här omnämns bl, a, Ljusnansdalgång, TiU riksintressena hänförs också fritidsfiskeintresset ochkulturminnesvården. Efter att ha redovisat utbyggnadsplaner för kraftstationeroch återstående fallsträckor i älvarna anför utredningen: "En fortsattvattenkraftsutbyggnad ger ett ringa bidrag till kraftförsörjningen,Restriktivitet mot en fortsatt utbyggnad är motiverad mot bakgrund av de starkaskyddsintressen som redovisas för älvarna. Sysselsättningspolitiska motiv utgöri flera fall huvudargument för utbyggnad av vattenkraftanläggningar, I ettlängre tidsperspektiv får dock sysselsättningseffekterna mindre betydelse. Denegativa miljöeffekterna består däremot på läng sikt. Det finns därföranledning att i första hand välja andra sysselsätt-ningspoUtiska åtgärder" Utredningen anför vidare (s, 394): "De sydligastehuvudälvarna i (, , Ljusnan, , ) äralla påverkade av valtenkraftsutbyggnad. Vissa opåverkade källflöden och längreoutbyggda älvsträckor finns dock ännu kvar. På grund av närheten tUl de storabefolkningskoncentrationerna i landet riktas ett starkt friluftsintresse motdessa partier och många av dem redovisas även av som intressantaur vetenskaplig synpunkt, I syfte att bevara älvsträckor, som är särskilt värdefuUa för den vetenskapliga naturvärden, friluftslivet och kulturminnesvården bör utbyggnadsplaneri återstående fallsträckor i de ovan nämnda älvarna 58 prövas i en för naturvårdsverketoch de aktuella kraftföretagen gemensam utredning,I en sådan prövning bör även konsekvenserna av förändrade Nr 64 regleringsförhållanden i samband med ökad användning av vattenkraft- den verken för produktion av loppkraft beaktas," 24 aorU 1972 Den frågasom här berörs är ett bland de väsentligaste områdena där--------- pågåendeutveckling bör prövas och underordnas riksplaneringen. De uttalanden frånriksplanearbetet som jag här citerat måste därför tillmätas särskUt storbetydelse. Enligt min mening bör i rapporten föreslagna utredningar komma tillstånd och avslutas innan ifrågavarande ansökningar tas upp tiU avgörande. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att tUl herr jordbruksministern ställa följande fråga; Vill statsrådet medverka tUl att det i riksplanerapportenHushållning med mark och vatten framförda förslaget om ytterligare utredningarunder medverkan av beträffande fortsall utbyggnad avvattenkraft i bl, a, södra kommer tUl stånd och alt ingaingrepp sker utredningen pågår? Denna anhållan bordlades, § 15 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr93 med förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). § 16 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1673 av m. fl. Nr 1674 av herrar Tobé och Grebäck Nr 1675 av hen avlämnade i anledning av Kungl,Maj;ts proposition nr 38 med förslag till godkännande av ändringar internationeUa konvention till förhindrande av havsvattnets föroreninggenom olja, m, m. Nr 1676 av i Nr 1678 avherrMagnussoniKiistinehamnm.fi. Nr 1679 avheriSellgrenm.fi.avlämnade i anledning av Kungl, Maj;ts proposition nr 81 med förslag tillkungörelse om ändring i förordningen (1940:910) angående yrkesmässigautomobiltrafik, m, m. Nr 1680 av och herrFiskesjö avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition nr 89 med förslagtiU växtskyddslag § 17 Kammaren åtskUdes kl, 15,56,