prot · FV09121 · 1972-12-31 00:00:00 — Om vifrågar de olika svenska ambassaderna i världen hur många svenskar det finns irespektive land får vi ganska svävande uppgifter. Det har inte förts någon utförligstatistik häröver, och vi vet inte hur många svenskar som har söktmedborgarskap i de främmande länder där de bor. Vi svävar därför i ovisshet om hur många utlandssvenskardet finns. Men vi vet också att många utlandssvenskar har sin rösträtt ordnad,nämUgen aUa de som är knutna till den svenska utrikesförvaltningen samtmissionärerna. De är sedan gammalt röstberättigade. Men det finns ocksåsvenskar som av en eller annan anledning har flyttat utomlands eller som verkari svenska företag. Ätt det rör sig om några tiotusental svenskar som befinnersig utomlands är vi medvetna om. Vi har i valtekniska utredningen diskuterat denna fråga.Det gäller ju inte bara att ge dem rösträtt, utan de måste också få möjlighetatt utöva rösträtten. Många utlandssvenskar upplever det så att även om de fårrösträtt är det därmed inte sagt att de kan utöva den. Det skall göras påsvenska konsulat eller ambassader, och det kan vara hundratals mU dit. har också förvånansvärt fåutlandssvenskar ansökt om rösträtt. Utredningen har därför fått nya direktivsom innebär att den skall undersöka orsakerna härtUl och även kartlägga påvilket sätt de som röstat har upplevt det, om det varit förenat med storasvårigheter att komma fram till vallokalerna. Vi har i vårt land ett par hundratusen finländare. Finlandhar vidtagit speciella åtgärder framför allt i för att ge finländarnamöjlighet att rösta. Man har sålunda upprättat speciella konsulat, t. ex. iBorås, och , där många finländare bor. Men resultatet har blivitmagert - finländarna har inte röstat trots att de har nära till vallokalerna.Kommer man till ett annat land upplever man tydligen inte valrörelsen på sammasätt som när man bor kvar i det egna landet. Vi försöker från få enförklaring pä varför så få finländare i röstar i det finska valet.Många psykologiska faktorer tycks spela in. Vi är alltså angelägna om att kartlägga dessa frågor,framför allt frågan om varför valdeltagandet är så lågt blandutlandssvenskarna. Om den saken klarläggs, tror jag också att det blir störremöjligheter att överväga i vilken utsträckning utlandssvenskarna skall harösträtt. Att de skall ha rösträtt, därom är alla ense, men det är inte säenkelt som det kanske vid första påseendet förefaller. Det gäller att ge deminte bara rösträtt utan också möjligheter att utöva denna rösträtt. Förslag tiU vallag, m. m. Jag satte värde på vad sade nusenast, nämligen att alla är ense om att utlandssvenskarna skall ha rösträtt.Då bör man också kunna lösa problemet. Felet med det system som föreslåsbibehållet är att medan utredningen kartlägger förlorar nya kategorier avsvenska medborgare sin rösträtt. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av i Luttra m.fl., och förklarades den Förslag till vallag, m. m. förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 49 punkten 1 mom. a röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Luttra m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 206Nej - 112 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 49 punkten 1 mom. b röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 49 punkten 3 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 165Nej - 155 Förslag till vallag, m. m. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 49 punkten 13 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkterna 19 och 21 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 49 punkterna 19 och 21 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar Nr 121 Vid omröstning genom uppresnmgförklarades flertalet av kammarens p. j j ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 22 u 1 q72 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. -------------------- -- röstning gav följande resultat: Miljövårdspoli- ja _ 251 tiken, ntm. Punkterna 20 och 22 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 13 Miljövårdspolitiken, m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 49 i anledning av motioner angående mUjövårdspolitiken, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1972:90 av m. fl. (fp) vari hemställts attrUcsdagen hos Kungl. Maj:t begärde att utredningen mUjövårdens ekonomi genomtUläggsdirektiv gavs i uppdrag att utarbeta modeller tUl miljöbudgeter av detslag som angavs i motionen samt förslag tUl metoder att mäta förändringar imUjöns stabUitet, 1972:147 av m. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att en årligmUjörapport med i motionen diskuterad utformning förelades , 1972:367 av m. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att åtgärdervidtogs så att en ökad svensk satsning på utveckling av mätinstrument ochmätmetoder för miljövårds-sektorn kom till stånd, 1972:1254 av m. (vpk) vari, såvitt nu var i fråga, hemstäUts 1. att uttalade sig fören omarbetning och precisering av mUjöskyddslagen med målsättnmg attekologiska minimikrav beaktades, 2. att jämväl uttalade att inomnaturvårdsverket eller tUl detta knutna mUjöskyddsorgan samt av samhälletanställda rådgivare ej borde inneha konsultuppdrag inom näringslivet samt 1972:1265 av i Borrbym. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla 1. atten ekologisk riksplan upprättades, 2. att övriga i motionen anförda synpunkterbeaktades i det fortsatta utredningsarbetet på miljövårdsområdet. Utskottet hemställde att skulle 1. anse motionen 1972:90 samt motionerna 1972:1254 och1972: 1265, de båda sistnämnda motionerna såvitt avsåg punkten 1 i " motionernas hemställan, besvarademed vad utskottet anfört. 2. lämnamotionerna 1972:1254 och 1972:1265 i övrigt utan åtgärd, 3. lämna motionen1972:147 utan åtgärd, 4. anse motionen1972:367 besvarad med vad utskottet anfört. 1. angående mUjöbudgeter av () och herrStrömberg (fp), som ansett att utskottet under I bort hemställa, att med bifall till mofionen 1972:90 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört rörande utarbetandeav modeller till miljöbudgeter samt ansåg motionerna 1972:1254 och 1972:1265,såvitt avsåg punkten 1 i motionernas hemställan, besvarade med vadreservanterna anfört, 2. angående innehav av vissakonsultuppdrag m. m. av (vpk), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:1254, såvitt iövrigt var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservantenanfört angående innehav av vissa konsultuppdrag m. m. samt lämnade motionen1972:1265, såvitt den ej förut behandlats, utan åtgärd, 3. angående avlämnande av en årUgmiljörapport av () och (), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:147 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört angående avlämnandeav en årUg miljörapport till , 4. angående mättekniken inommiljövården av (), (), () och (), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:367 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört angåendemättekniken inom miljövården. MUjövårdspolitiken, m. m. TUl betänkandet hade fogats ett särskUt yttrande av herrTakman (vpk). Med ekologisk politik menas en politik somrättar sig efter verkligheten, dvs. efter våra tillgängliga resurser. Om en sådan politik skall kunna föras, fordras att vi harnågot så när användbara mått på vad som händer med verkligheten, medmänniskorna, naturen och de människogjorda föremålen, när vi vidtar den enaeller andra åtgärden. Om ett försök att komma fram till bättre sådana måtthandlar den partimotion från , nr 90, som är en av dem somjordbruksutskottet behandlar i förevarande betänkande. Vi har kallat detta mått "miljöbudget", vilketmöjligen är ett ord som kan framkalla missförstånd. Det är nämligen inleidentiskt med "miljövårdsbudget". Det är i stället snarare avsett somen motsvarighet till och en utvidgning av begreppet "nationalbudget". Nationalbudgetenräknar, som vi vet, allas våra inkomster och utgifter Miljövårdspolitiken, m m. ikontanter, och sätter upp det gemensamma måttet bruttonationalprodukten, BNP.Om BNP säger nu allt fler grupper av människor - det är inget originellt meddet längre - att det är ett otillräckligt och vilseledande mått, eftersom detinte säger något om hur människor och miljö påverkas utan bara om vad vi läggerut respektive vad vi får in i pengar. Ett drastiskt men talande typexempel ärdet här: om fler människor blir trafikdödade, räknasbegravningsentreprenörernas ökade inkomster som en ökning i nationalinkomsten men de lidanden och förluster av många slag som dödsfallen medför, räknasingenstans som utgifter. Balansen ser alltså vackrare ut än den är. Miljöbudget är däremot eller skulle kunna vara -någonting som tar med alla faktorer i beräkningen eller så många som ärmänskligt möjligt. Låt mig beskriva litet mera i detalj vad vi har avsett medden. Miljöbudget betyder en budget för t. ex. en vissindustrigren, en viss typ av verksamhet, en viss trafikgren, som sökerta med i beräkningen alla de goda eller dåliga effekterna på samhället, pånaturen, på enskilda människor och på framtida utvecklingsmöjligheter. Hur mycketkan man sänka sjukvårdsutgifterna genom att förbättra väghållningen, hurpåverkas tomtpriserna och hemtrivsel och den psykiska hälsan av en viss typ avillaluktande framställningsteknik? Vilka resultat för landskapsbilden får enmotor driven med bensin, jämfört med en som drivs av elkraft respektive diesel?Denna sorts miljöbudget är inte lätt och enkel att uppställa, men den är inteheller en ren omöjlighet. existerar två typer av forskning, .som utgörförutsättningen för all miljöbudgeter av denna sort skall kunnaframställas. För det första har forskare på en lång rad områdenutvecklat metoder för att förutsäga speciella effekter av speciella åtgärder.Nationalekonomer har funnit på metoder att förutsäga effekten av nya skatteåtgärder,marknadsförare har utvecklat metoder för att förutsäga en ny produkts effekterpå bolagets försäljning, sociologer har bedömt effekten av en föreslagenändring i lagen om villkorlig dom på brottslighetsstatistiken, pedagoger haravvägt resultatet av förändrade kursplaner på elevernas studieresultat, etc. För det andra har under utvecklatsen rad tvärvetenskapliga metoder för att hjälpa beslutsfattare i olikaadministrativa system. Det existerar en hel rad nya forskningsgrenar som kallasför policyvetenskaper - beslutsfattarvetenskaper skulle vi kanske kunna kalladem - där man hittar sådant som nyttokostnadsanalys, systemanalys och olikatekniker för att mäta effekten av planering, budgetering och olikaadministrativa program osv. Idealet, nämligen att få en bild av det totalasamhälleliga resultatet av en viss typ av industri, trafikuppläggning,avfallshantering e. d. kan givetvis sällan eller aldrig uppnås. Men man börkunna komma fram med resultat av tillräckligt överraskande och långsiktigkaraktär för att ge beslutsfattarna nytt och väsentligt material. En miljöbudget kommer mycket ofta att handla om nyaalternativa tekniska uppfinningar. Jag skall la ett enda konkret exempel pådetta, nämligen en värdeflödesanalys som kan tänkas bli gjord för att jämföraavfallsbehandling av två olika typer, dels på nuvarande konventionellt sätt,dels med pyrolys sammankopplat med ett värmekraftverk. Man skuUe då först räkna med vad transporterna ochhanteringen kostar i det ena och det andra fallet, hur mycket elkraft man fårut vid pyrolysen, hur mycket skrot som kan tas fram ur avfallet, hur stor ellerliten försämring luft, mark och vatten utsätts för i det ena och det andrafallet. Man måste sedan se efter vilka sekundära trafikproblem som kanuppkomma, eftersom transporterna blir av olika art och längd, och vilkaeffekterna blir på arbetskraften går det åt fler eller färre arbetande, måstede omskolas på något sätt? Man räknar efter vad hushållens och företagensbesvär och omkostnader blir, i den mån de blir av olika natur - måste avfalletsärskiljas på något sätt? Man räknar kanske t. o. m. med de eventuelltuteblivna miljöskador som är resultatet av att elkraft då inte behöver tas frampå något annat sätt. Miljöbudgetarbetet är alltså något som ser ut att fordraen oändlighet av forskning och fakta. Det är emellertid viktigt att man intelåter sig förlamas av dessa krav, så att man glömmer bort de möjligheter att bedömaen framtida utveckling som finns , och så att man missar chansen attpåverka en viss teknisk eller social utveckling , då den ännuär möjlig att ändra. Slutligen behöver miljöbudgeten i utomordentligt hög gradåterkoppling från allmänheten och en ständig kontakt med konsumenterna. Attutveckla en lättbegriplig, pedagogiskt riktig framställning av resultaten ärhka viktigt som att få fram resultaten själva. Allmänheten måste -genom massmedia, organisationer etc. - få möjlighet att bedöma vad forskarnahar kommit fram till, kunna påvisa luckor eller rätta felaktigheter och fåmöjlighet att ta ställning till vilka alternativ som är lämpligast. Det yrkande som finns i vår motion nr 90 går alltså ut påatt utredningen av miljövårdens resurser ges tilläggsdirektiv om att sökauppställa modeller till här beskrivna miljöbudgeter på de områden som kan ansesbäst och först behöva det. Till detta yrkande har fyra remissinstanser tagitställning. avstyrker mot tre folkpartireservanter -med den motiveringen att saken på forskningens nuvarande stadium är omöjlig attutföra. avstår från att bedöma dennasvårighetsgrad, men anser syftet med motionen vällovligt. Statens naturvårdsverkanser att det redan kan anses ligga inom miljöresursutred-ningens direktiv attgå igenom behovet av en modell- och metodutveckling och därför erforderligforskning. Något vidare arbete i den riktning motionen anger, ansernaturvårdsverket däremot höra till någon myndighets ellerforskningsorganisations långsiktiga verksamhet. avvisar alltså ingalunda motionens kravmen vill inskränka miljöresursutredningens befattning med saken till att beståenbart av att överväga behovet av här antydda beslutsunderlag och inte till attbörja arbeta med dem själv. Den fjärde remissinstansen slutligen, nämligenIngenjörsvetenskapsakademien, stöder kraftigt motionen och framhåller att detvisserligen är svårt att göra sådana beräkningar som motionen talar om men attsvårigheterna inte bör avskräcka från försök. Jag finnerdet, herr talman, utomordentligt naturligt att organisationer MUjövårdspolitiken, m. m. Miljövårdspolitiken, m. m. som haratt hantera det dagliga praktiska miljövårdsarbetet tvekar inför sådanaåtaganden som en miljöbudget, medan en institution som IVA med dess inriktningpå framtidens teknik är entusiastisk inför tanken. Motion nr 90 är enframtidsmotion. Den ligger därmed helt i linje med folkpartietsmiljövårdspolitik som varit den mest framåtblickande och mestekologiskt pådrivande av alla partiers. Den röda tråden i våra mUjövårdskrav äratt man måste tänka på miljön som en helhet och att miljövården måste räknassom en del av levnadsstandarden. Vi har fört fram mängder av detaljkrav som gårin i detta mönster, men i motion nr 90 viU vi framför allt få tag i de redskapsom behövs för att kunna göra de övergripande avvägningarna. Dessa redskap harvi inte ännu, och vi väntar oss för övrigt inte heller attmiljöresursutredningen eller något annat organ plötsligt, efter ett eventuelltriksdagsbeslut, skulle stampa ur marken några fullfjädrade miljöbudgeter. Dettaär en sak som kommer att ta tid även om man hade världens bästaforskningsresurser till förfogande. Men om man inte börjar, händer ingentingalls. Vi anser därför att miljöresursutredningen bordefå tilläggsdirektiv som uttryckligen ålade den alt börja utarbeta modeller tillmiljöbudgeter - direktiv som gärna kunde ligga ganska nära de av IVA framlagdasynpunkterna i dess remissyttrande. Vidare har vi i en motion väckt av m. fl. velatmarkera den tyngd, som miljövården numera bör ha i den politiska debatten,genom att kräva en särskild årlig miljövårdsrapport, att framläggas avregeringen i slutet på varje vårsession. Utskottet har ansett att detta kravkunde tillgodoses genom årsbok, eventuellt kompletterad medstatistiska uppgifter från olika håll. Detta är emellertid på intet sätttillräckligt för att ge rUcsdagen och allmänheten möjlighet att se vad somverkligen har hänt och åtgärdats på miljövårdens område. Framför allt behövs enrapport som i något så när kvantitativa mått anger hur miljön har skyddatsrespektive skadats, alltså en del av de uppgifter som behövs för de av ossönskade miljöbudgeterna. Inte heller kan årsbok läggas tillgrund för en miljödebatt i , något som är väsentligt för att föra framdessa frågor till den viktiga plats de bör ha. I icke mindre grad än statensfinanser och statens förhållande tUl utländska makter är mUjöns utveckling enav de väsentliga uppgifter som regeringen har ansvar för. Jag vill här dessutom, herr talman, påpeka att vid denandra interparlamentariska miljövårdskonferensen, som hölls i i slutet påjuni under ordförandeskap av en av det engelska främstamiljövårdare, uttalade deltagarna sig för att den miljövårdsdag somFN-konferensen har rekommenderat till årligt firande skulle markeras i varjeparlament genom en miljövårdsdebatt. Denna dag infaller visserligen den 5 junitill minne av den första miljövårdskonferensen i FN;s regi, och den kan alltsånormalt, får vi hoppas, inte vara en arbetsdag för den svenska . Menmed tanke just på sådana förhållanden uppmanade resolutionen från de olikaparlamenten att hålla miljödebatten så nära miljövårdsdagen som möjligt. Jag finner att mycket talar för denna idé. Att den kundeframläggas och gillas av så många representanter från så många olika parlamentvisar i varjefall att den motsvarar många människors och många parlamentarikers känsla förhur väsentlig miljövården som politisk fråga är. Jag yrkar alltså, herr talman, bifall till reservationen 1och reservationen 3 vid jordbruksutskottets utlåtande nr 49. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Miljövårdspolitiken, m. m. HerrSTRÖMBERG (fp): har talat om framtiden. Miljön är endagsfråga men också en framtidsfråga. har visat på hur folkpartietsöker se framåt. har tidigare och mer konsekvent än något annatparti anlagt ett ekologiskt betraktelsesätt på miljön. Detta har bl. a. LennartLundkvist visat i sin doktorsavhandling, och det syns också i våra miljöprogramfrån 1968 och 1971. har ekologitanken börjat tränga igenom.Riksplaneringsrapporten talar på flera ställen om ekologi. Miljöbudgeten är ettförsök att få in det ekologiska perspektivet i samhällsutvecklingen. I dennasin ekologiska grundsyn ligger ju före de andra partierna. Tyvärrhar förståelsen i jordbruksutskottet för denna ekologiska grundsyn inte varitsärskilt stor. Det sägs ibland att miljöpolitiken inte är kontroversielloch parti-skiljande. Det är naturligtvis fel. Lika väl som olika partier kan haolika ambitioner när det gäller försvarets storlek eller socialpolitiken, likaväl kan man ha det när det gäller miljöpolitiken. Årets verksamhet i jordbruksutskottetoch kammaren understryker detta. När sökt omsätta sin ekologiska grundsyn ipraktisk politik har vi ofta lämnats ensamma. Andra partier har inte i sammautsträckning prioriterat miljöfrågorna. Visserligen har några av våra motionergått igenom, t. ex. om statsbidrag för miljöinvesteringar inom jordbruket, merpengar till miljövårdsforskning och ekologisk forskning. Andra krav har helteller delvis blivit uppfyllda genom att de gått till utredningar. Men ofta harvi tyvärr måst reservera oss. Vi har fått stå ensamma med krav som andrapartier borde ha kunnat instämma i. Detta gäller t.ex. tillsyn avoljecisterner, utveckling av miljövänliga bUmotorer, bättre avgasrening avbUar, mer pengar till den för framtiden så väsentliga fusionsforskningen,forskning om biologiska bekämpningsmedel inom jordbruket, bullernormer förfordon och byggnadsplatser, snöfordon. Vi har reserverat oss därför att vi ansett det självklartatt om vi ställt ett yrkande som vi ansett angeläget och inga avsevärdasakinvändningar kunnat presteras, så måste vi stå fast vid förslaget i oktobereller november. Det finns flera anledningar till attmeningsskiljaktigheter har uppstått. En är regeringspartiets principiellauppfattning att motioner skall avslås. Här kanske vi kan kännaigen våra en gång avslagna motioner i propositioner. Ett annatskäl är naturligtvis att partiernas ambitioner när det gäller miljö varierar.Bakgrunden kan vara den ideologi som ligger till grund för partiernas politik.Folkpartiet har speciellt betonat de ekologiska aspekterna påmiljöpolitiken. Miljövårdspolitiken, m. m. naturiigtför ett Uberalt parti att ta sig an framtidsfrågor, att tro att människan - omhon är förnuftig - kan lösa flertalet samhällsproblem. Detta gäller ocksåmiljön. Det marknadsekonomiska systemet kan styras så att det tar hänsyn tillmiljökraven. Genom stimulanser, avgifter och lagstiftning kan vi få tiU ståndett mer konsekvent äterbruk av resurser, vilket är en nödvändighet för att viskall klara både resursproblemen och avfallsproblemen. 1 vissa delar har socialdemokraterna kommitfram till samma uppfattning som vi. Detta gäller t. ex. miljöfrågornasinternationella aspekter. Båda partierna inser att ekonomiska framsteg ochökad välfärd inte är synonyma begrepp, att priset för framsteg inte får varamisshushållning med resurser.