prot · FV0984 · 1972-12-31 00:00:00 — kom fram till tre alternativ - Räppe, . När sedan utredningen överlämnade sitt förslag tillcentralförvaltningen har den uttalat sig för Räppe, som ligger från stambanan. Räppealternativet skulle medföra en kostnad pä ca 25 mUjoner kronortören ny rangerbangård. däremot haren modern bangård med 13 spår - ellspår mindre än den planerade i Räppe. Del är helt naturligt att utredningens förslag väckte enmycket stark opinion i , inte minst bland kommunalmännen. Trots att denhär utredningen pågått hade nämligen inte utredningsmännen vrdnågot tillfälle under utredningens gäng tagit kontakt nred kommunensrepresentanter. Man hade ryktesvis fått veta att det pågick undersöknings- ochutredningsarbete, och jag finner det mycket anmärkningsvärt att enutredningsgrupp inom SJ inte kontaktade den kornnrun som är så starkt berörd avdenna fråga som just var. Eftersom man i upplevt förändringarinorn SJ - indragningar av lokaltrafik osv. insåg man heltnaturligt att en eventuell förläggning av bangården till Räppe skulle fä negativaföljdverkningar för korrriiiunen. När utredningen väl var färdig presenterades den, ochkommunen har uttalat sig för att man mycket väl kan bygga ut fyra spår till,som skulle behövasmed hänsyn till genomgångstrafiken, och att man skulle ställa mark tillförfogande. I svaret säger statsrådet att inte kan varaaktuellt när det gäller godsterminal med hänsyn till det område den skallbetjäna. Eftersom den frågan är fristående från frågan om rangerbangård har jagingen kommentar att göra till statsrådets svar på den punkten. När det sedan gäller rangeringen säger statsrådet att detfortsatta utredningsarbetet får visa om det blir eller . Om jagfår tolka detta statsrådets svar på det sättet att Räppealternativet i detfortsatta utredningsarbetet är borta ur bilden är jag nöjd med svaret. Ang. sommarledigheten för lantbruksskolornas lärare Jag skall inte gå in mera på frågan omgodsterminalen, eftersom i inte längre diskuterar den.Det finns annars en rad skäl till att SJ kanske inte har så stort intresse avatt förlägga den till . Vad sedan gäller den direkta frågan om rangerbangårdenvill jag bara hänvisa till vad jag sade i mitt interpellationssvar om atl vifår se vad som kan komma ut av det fortsatta utredningsarbetet.Räppealternativet skall naturligtvis inte för den skull vara ute ur bilden. Överläggningen var härmed slutad. §15 Ang, sommarledigheten för lantbruksskolomas lärare Herr utbildningsministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara dels i Holmgården (c) den 27 aprilframställda interpellation, nr 130, dels i (fp) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 197, och anförde: i Holmgården har frågat mig omjag är beredd medverka dels lill att semester i stället för ferier fårtillämpas för lantbruksskolornas lärare i sådan utsträckning att undervisningenoch planeringen därav vid skolorna kan genomföras i enlighet med läroplanensmålsättning, dels till att lärarna ges lönemässig kompensation för den längretjänstgöringstid detta medför i förhållande till gymnasieskolans övrigalärare. Vidare har i frågal mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att undervisningen vidlantbruksskolorna kan bedrivas under större delen av vegetationsperioden. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. I samband med gymnasieskolans införande den I juli 1971övervägdes inom frågan om tjänstgöringsförhållandenaför de lärarkategorier som dittills haft semester. Efter samråd med vederbörandeutbildningsmyndighet fattade Kungl. Maj:l beslut av innebörden att här aktuellalärare - i likhet med gymnasieskolans övfiga lärare skall ha ferier. Av olikaskäl har vissa skolor trots detta tillämpat ett semestersystem underinnevarande budgetår, varför Kungl. Maj:t fatlat beslut som innebär attundervisningen ej skall behöva eftersättas på Ang. sommarledigheten för lantbruksskolornas lärare grund avdenna tillämpning. Jag vill tillägga atl skolstadgan medger en förläggning avutbildningen vid här aktuell utbildning i månaderna juni och augusti.Bestämmelsen härom har tillkornmil för alt möta de svårigheter som skulleuppkomma vid en strikt tillämpning av terminssyslemel för övriga delen avgymnasieskolan. Någon ändring av skolsladgans bestämmelser i denna del är jaginte beredd att förorda. i Holmgården (c): Jag ber att få tacka stalsrädet för det svarjag har fått. Jag vill också framföra en hälsning från i ,som är sjuk . Låt mig säga att jag infe har särskilt lätt att förstå detsvar som statsrådet gett. När statsrådet här säger att Kungl, Maj;t nyligenfattat ett beslut som innebär att undervisningen ej skall behöva eftersättas pågrund av tillämpningen av elt system med ferier i stället för semester, utgårjag ifrån att detta avser innevarande år, där en undervisning pågår som varplanerad innan man fick reda på atl lärarna skulle ha ferier i stället för somtidigare semester. Fallas bara annat än all undervisningen verkligen skall fåpågå på det sätt som den planerades och som också eleverna fick besked om närde började sina kurser . Jag kan inte underlåta atl här påpeka att detär rätt förvånansvärt atl det skulle behöva vara diskussioner i praktiskt tagetvarje lantbruksskola denna vinter, därför att man inte vetat huruvida kursernaskulle kunna fullföljas i den utsträckning som eleverna hade fått löfte omnärde började sina kiinser. Det kan inte vara rimligt med en sådan planering. Låt mig tillägga att när det gäller frägan ornlantbruksundervisningen må man förstå att det är svårt att helt samordna denmed den gymnasiala utbildningen i övrigt, som den nu är inbegripen i, Def måsteuppstå svårigheter, om den hell skall följa de kurstider som man har vid andraskolor. Det är alldeles självklart av utomordentlig betydelse att de elever somgår på lantbruksskolorna får den undervisning som ett praktiskt arbete undervegetationstiden innebär. Det har praktiskt taget alltid varit angeläget, var inte så enormt väsentligt tidigare när eleverna kom tilllantbruksskolorna vid 1820 åts ålder och som regel enbart från lantbmkarhemoch följaktligen hade en rätt god portion praktik bakom sig. Då kunde manmöjligen avstå från en del av de praktiska övningarna, är situationen en helt annan. Elever tas in på ettannat sätt, och del är väl ingenting att säga om, men det bör påpekas att mant, ex, vid den lantbruksskola som ligger bara en mil från min bostadsort log in18 elever till första årskursen och att av dessa 18 bara 5 kom fränlantbmkarhem och hade någon praktik. Men det var också mycket litet, därför altde hade ju gått i skola ända tills de sökte in på . De övriga 13kom från hem där de inte hade haft den ringaste möjlighet att fä någon praktiskövning. Jag kan förstå dessa elever och den besvikelse de känt och som de ocksågett uttryck för på många olika skolor , när de fått besked om alt manskulle inskränka på de praktiska övningarna i den utsträckning som det nu harsagts, svar får man inte det allra minsta besked om huruvida Kungl,Maj:t i sitt beslut gett besked om att landstingen inle skall behöva ta på sigde extra kostnader som det innebär att man nu får bedriva kurserna enligt dekursplaner som fanns när eleverna böfiade. Systemet har gått ut på 40 veckors undervisningstid, menför atl kunna fullgöra kurserna på det sätt som är planerat krävs def 45veckor. Jag vet alt det åtminstone tidigare under detta år i de fall och detär ytterst få sådana där man har kunnat få något som helst besked frånskolöverstyrelsen, har det innebufit att skolan skulle få dispens men atl någotsom helst statsbidrag för den utökade kurstiden inte kommer atl beviljas. Vad innebär nu Kungl. Innebär det altlandstingen skall få ta på sig den extra kostnad som detta medför och framförallt innebär det att man även kommer atl medverka till att vi fårkursplaner som är anpassade till den undervisning som det här är fråga om, denundervisning som ungdomarna verkligen måste få för att sedan komma ut ijordbruket och där fullgöra en uppgift? Det har sagts att eleverna kan få sinpraktiska övning som praktikanter ute hos jordbrukare. Men jag skulle nog viljasäga att det är utomordentligt svårt att få tag på jordbrukare som vill ställat. ex. sin dyrbara maskinpark till förfogande för praktikanter sorn inte harminsta begrepp om hur dessa maskiner skall skötas. Del är ändå rimligt atlskolorna ger den första praktik som eleverna bör ha innan de kommer ul påmarknaden. Det är också ett utomordentligt dåligt utnyttjande man hartänkt sig av det kapital som huvudmännen har investerat i skolorna. Vid t. ex.Grans lantbruksskola köpte vi ett mycket storl åkerområde för bara sedanför att skolan skulle kunna ge den undervisning som behövs vid ett skoljordbrukav den typ som man nu kräver atl eleverna skall ha när de kommer ut i detpraktiska livet som jordbrukare. Kontentan av skolöverstyrelsensundervisningsplan blir all vi får anställa folk som sköter dessa jordbruk istället för eleverna som är mycket intresserade av att få den praktiskaövningen vid detta jordbruk. Det skulle kunna ordas mer om denna sak. a. har delockså sagts att man kan avkorta undervisningen ett tag , men detär också omöjligt. Ätminstone i mina bygder är vi i utomordentligt stort behovav en kursverksamhet för redan verksamma jordbrukare, och den kursverksamhetengår inte atl ha annat än just , när den typen av elever harmöjlighet att göra sig fri. Herr statsråd, jag hoppas att jag kan få etl besked om vadsom menas i det här svaret. Är det detta att Kungl. Maj:t har fattat etl beslutsom gäller eller har man en mera långsiktig planering som verkligentar hänsyn till de behov som dessa speciella skolor har? Ang. sommarledigheten för lantbruksskolornas lärare Skolstadgan har utformats för att möjliggöraen flexibel lösning för den här aktuella utbildningen. Redan tidigare var julisom regel kursfri, och därför har bestämmelserna om läsårets förläggning iskolstadgan inte inneburit någon praktisk förändring. kandessutom besluta om avvikelser om det finns särskilda skäl därför. Ang. sommarledigheten för lantbruksskolornas lärare Pedagogiskt innebär alltså de nya bestämmelserna intenågon förändring. Det interpellanten pläderar för är egentligen ett längreläsår för eleven, men där är vi i den situationen all den beslutadeförkortningen av utbildningen, vi minskar tiden från 42 ,naturligtvis måste las någonstans. Men vi har varit överens om attgymnasieskolans elever bör ha lika långt läsår, även om den tidsmässigaförläggningen kan få variera. Pä lärarsidan är det samma sak, nämligen all det ärönskvärt med samma anställningsformer för lärarna i gymnasieskolan och igymnasieskolans olika delar. Härvid får man ändå bestämma sig. Vill man atldenna utbildning skall vara en del av gymnasieskolan får nian också vara bereddatt ta konsekvenserna, och jag har uppfattat det så alt det har varit en mycketstark opinion för att så skall bli fallet. Inte minst med hänsyn tillförlängningen av utbildningen till tycker jag att man inte heller skallse alltför mycket på atl det är en minskning av antalet veckor . Vi måsteju se på den sammanlagda utbildningstiden och tänka på vilkelutbildningsresultal den kan ge. Jag tyckte också att det våren mycket snabb utdömning avkvaliteten på utbildningen, eftersom ingen elev ännu har genomgått dennautbildning och vi därför rimligtvis inte heller kan ha setl resultatet. Viskall kanske ge oss till tåls och göra bedömningen försl när den förstaelevkullen har kommit ut. På den direkta frågan om detta är ett engångsbeslut villjag svara ja. Departementet har velat visa sin goda vilja när denna situationuppstod och detta år medverka till atl lösa de akuta problemen, men jag villunderstryka all vi fattade ett beslut , och det besluletär natirrligtvis det som i princip skall gälla. Jag skall inte närmarediskutera orsakerna lill att det trots detta beslut uppstod en viss oklarhet.Vi kan förbigå orsakerna till detta och bara konstatera att vi av det skäletändå har velat medverka delta år. Men självfallet innebär det ingen ändring ivad som långsiktigt skall gälla. På den andra direkta frågan om kostnaderna kan jag svaraatt staten kommer atl ta på sig kostnaden för de extra lärarlöner som blir enföljd av det förlängda läsåret. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Låt mig först och främst säga atl möjlighetentill flexibel undervisning är just vad som fattas i den fastställdaundervisningsplanen. Men det är alldeles fel av statsrådet alt påslå alt jaghar utdömt undervisningen. Vad jag har påpekat är att det är en utomordentligtallvariig brist att man nu avskaffar möjligheterna till den praktiskaundervisning som eleverna har så stort behov av vid dessa skolor. Att här talaom flexibilitet i undervisningen kan inte vara riktigt. vill man göra gällande atl det finns en möjlighet tillvariation genom att utbildningstiden förläggs till juni och airgusti månader.Men för innebär detta t. ex. att hela skördeperioden för våravallodlingar, som är så utomordentligt väsentliga, helt försvinner urundervisningen i och med att denna inte bedrivs . Jag skall inte ge mig in på någon bedömning av om vi varit så utomordentligtangelägna om att få likställdhet med gymnasieskolan. Jag vill i alla fall sägaatt den myckel allmänt utbredda och eniga opinion som har kommit till uttryckfrån alla lantbruksskolor, både från elever och från lärare, under denna vinterväl ger en rätt klar fingervisning om att det är fråga om en undervisningsplan,som inte är lämpad för den traditionella lantbruksundervisning som vi har sattvärde på och som har bidragit till att vi fått fram kunniga jordbrukare i vårtland. Det kan inte förnekas att jordbruket har en speciell ställning - givetvismed ett stort behov av teoretisk undervisning men med en mångskiftandeundervisning för det praktiska kunnande som är i stort sett helt avgörande förom en jordbrukare skall kunna lyckas eller inte. Att man från lärarkåren är helt överens i denna frågatycker jag är ett rätt klart bevis för att är inne på felvägar. Man borde här kunna kosta på sig att säga att det är rätt förvånansvärtatt sedan den från lärarkåren fått en mycket läng skrivelse,där lärarkårens synpunkter motiverats, lämnar etl svar på bara två rader, där delsägs atl skrivelsen läggs till handlingarna. Man borde faktiskt kunna kosta påsig en större uppmärksamhet i en fråga av denna betydenhet. Ang. sommarledigheten för lantbruksskolornas lärare Jag blev kanske något förvånad över detsenaste inlägget, därför att nu blir det också en diskussion om utbildningensinnehåll. I det avseendet har ju denna läroplan genomgått samma förberedelsersom de övriga beslut på gymnasieskolans område som vi har- tagit, dvs. ärendethar varit föremål för remissbehandling och offentlig diskussion, och efter dethar vi lagt fast besluten. Del är naturligtvis nägot som jag inte kan göranågonting åt i anslutning till denna interpellation, utan läroplanen måste nuföljas. Sedan får man , när man har hunnit utvärdera den, ta uppden diskussion beträffande innehållet som i Holmgården var innepå. När det sedan gäller möjligheterna att förlägga utbildningentidsmässigt finns def en utomordenlligl stor flexibilitet. Med undantag för juli kan man helt disponera läsåret på detsätl man själv önskar. Skulle man dessutom vilja ta juli månad i anspråk, såkan man vända sig till och särskilt anhålla härom. Vad jagvet, har inte någon sådan anhållan inkommit till , menmöjligheten står öppen. Vi har ju tagit ett beslut omgymnasieskolan. Jag har uppfalfaf def som atl de som företräder den utbildningvi nu diskuterar har önskat att den skall komma in som en del avgymnasieskolan. Det var på denna uppfattning jag byggde mitt uttalande aff manhade ansett def vara angeläget att vara med i den nya skolformen. HerrJOHANSSON i Holmgården (c); Eftersom utbildningsministern sade att detinte kommit in någon anhållan om att få fortsätta undervisningen in ,vill jag nämna att jag i min hand har en skrivelse från Grans lantbruksskolafill kungl. , där man tar upp just den frägan, 1 brevet ståratt Ang. sommarledigheten för lantbruksskolornas lärare planernavar att sluta . Den skrivelsen måste i alla fall ha kommit in. När utbildningsministern säger att han blir förvånad övermitt uttalande angående undervisningen, så tycker jag i min tur att det är enaning förvånansvärt. Jag har inte sagt att den teoretiska undervisningen ärdålig, men jag har sagt att den inte fyller den funktion som vi har trott ochhoppals på, om den inte kompletteras med en tillräcklig praktisk undervisning. Jag noterar den ansökan som har kommit in till . Jag undrar bara om den ändå integällde en förlängning av läsåret och inle fördelningen av undervisningen underåret. Överläggningen var härmed slutad. § 16 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1705 lill konstitutionsulskotlet och nr 1706 tilljustitieutskottet. § 17 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 29 och 30, flnansutskotlels betänkande nr 24, skatteutskottetsbelänkande nr 29, justitieutskottets betänkanden nr 12 och 15, lagutskottetsbetänkanden nr 15 och 16, utrikesulskollets betänkanden nr 9 11,föi'betänkande nr 16, socialförsäkringsulskoltets betänkande nr26, kulturutskottets betänkande nr 18, utbildningsutskottets betänkande nr 28,jordbruksutskottets betänkanden nr 33-35, näringsulskottets belänkande nr 29samt inrikesutskotlets betänkanden nr 12-14. § 18 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle skatteutskottets betänkande nr 29 uppförasfrämst bland två gånger bordlagda ärenden, § 19 Anmäldes och bordlades Nr 30 i anledning av Kungl, Maj:tsproposition 1972:61 med förslag till lag om ändring iölförsäljningsförordningen (1961:159), m, m, jämte motioner Nr 13 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1972:73 medförslag tUl lag om fortsall giltighet av lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål Nr 14 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1972:67 medförslag till vissa åtgärder mot narkolikamissbmket, m, m,, såvitt propositionenhänvisats till juslitieutskotlet, jämte motioner Lagutskottetsbetänkande: Nr 84 Nr 13 i anledning av motion angående besökandes tillträde till TjcHqopn Hen hyresfastighet som hålles låst tg-jj Nr 21 i anledning av Kungl, Maj:ls proposition 1972:67 medförslag till vissa åtgärder mot narkotikamissbruket, m, m,, såvittpropositionen hänvisats till socialutskottet, jämte motioner Nr 22 i anledning av motioner om en analys av alkohol- ochnarkotikamissbmkets utveckling på , m, m. Nr 27 i anledning av propositionen 1972:48 angåenderymdverksamhet jämte motion, såvitt proposilionen och motionen behandlats avutbildningsutskottet Nr 37 i anledning av propositionen 1972:48 angåenderymdverksamhet jämte motion Nr 40 i anledning av propositionen 1972:33 med förslagtill riktlinjer för och organisation av samhällets konsumentpolitik m. m, jämtemotioner § 20 Kammaren åtskildes kl, 20,49,