prot · FV0967 · 1972-12-31 00:00:00 — Man kan kanske föreställa sig vaddetta innebär för den som går och väntar på domstolens avgörande om enbrottslig handUng skaU leda lill fängelsestraff eller inle eller för föräldrar,som tvistar om vem som skall la hand om barnen efter en skUsmässa, eller förden som skadats i en olycka och väntar dom på skadestånd. Jag förstår alt det ansträngda stalsfinansiella läget görrestriktivilel nödvändig även på detta område av statens verksamhet. Men jagvädjar lill justitieministern atl noga undersöka möjligheterna att under detkommande budgetåret ställa extra personalresurser till domstolarnas förfogandeoch att vid nästa budgetbehandling söka få lill stånd en påtaglig förstärkningav underrättsorganisationen. Jag har inget annal yrkande än om bifall lUlutskottets hemställan. Med detta anförande, i vilket i (fp) instämde, var överiäggningen slutad. Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 11Högsta domstolens kansli, m. m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 9 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:21 med förslagtUl lag om ändring i , m. m. (ang. högsta domstolens kansli,m. Genom en den 4 febmari 1972dagtecknad proposition, 1972:21, hade Kungl. Maj:t, under åberopande avutdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådets protokoll,föreslagit att dels antaga förslag till 1) lag om ändringi , 2) lag om ändringi lagen (1955:261) om avstängning av domare, 3) lag om ändringi lagen (1957:132) med särskilda bestämmelser angående domstolarna och rättegångenvid krig eUer krigsfara m. m., 4) lag om ändringi militära rättegångslagen (1948:472), dels bemyndiga Kungl, Maj:t att vid högsta domstolen inrätta enordinarie tjänst för kanslichef med beteckningen r. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåU anfördesföljande: "1 propositionen föreslås att nedre justitierevisionen skallupphöra som en självständig myndighet och att dess föredragande- och kansliorganisationskall inordnas i högsta domstolen (HD), HD:s ordförande skaU enligt propositionenvara den samlade organisationens chef. Under honom skall kansliet förestås aven kanslichef. De bestämmelser om HD som bör finnas i annan lag än gmndlag förssamman i 3 kap. , 1 stor utsträckning lämnas emellertid åt HDsjäW att meddela bestämmelser om domstolens organisation och verksamhet," I detta betänkande behandlades motionen 1972:1498 av m. fl, (fp) varihemställts att vid behandUngen av propositionen 1972:21 beslutade omde ändringar i 3 kap, 4 § i förslaget tUl lag om ändring i ,innebärande att ordförande och avdelningsordförande i högsta domstolen skuUeförordnas för sin tjänstetid samt motionen 1972:1499 av m. fl, (m) varihemställts A, att skulle anta det vid propositionen fogadeförslaget tUl lag om ändring i med den ändringen att dels 3 kap, 4 § skulle erhåUa i motionen angiven lydelse, dels i 3 kap, skulle införas en ny paragraf, 9 §, av i motionen angiven lydelse, innebärande dels att närmare bestämmelser om högsta domstolens kansli samt om revisions sekreterarnas och andra tjänstemäns befattning med beredningen av mål skuUe meddelas av Kungl. Maj:t, dels att ordförande och avdelnings ordförande i högsta domstolen skulle förordnas för tjänstetiden, B, att uttalade att tjänsterna somrevisionssekreterare skulle vara ordinarie. , m. m. A, att beträffande tiden för förordnande som högsta Nr67 domstolens ordförande, m.m., medavslag på motionen 1972:1498 och den motionen 1972:1499 i denna del, skuUe anta 3 kap, 4 § i det genom ''6 aorU1972 propositionen 1972:21 framlagdaförslaget tUl lag om ändring i rätte- Högstadomstolens g g med avslag påmotionen 1972:1499, såvitt gällde kansli, m.m. bemyndigande för Kungl. Maj.t attutfärda vissa bestämmelser, skulle antaförslaget till lag om ändring i i övrigt, C. attriksdagen skulle'anta förslagen tUI 1) lagom ändring!lagen (1955:261) om avstängning av domare, 2) lag om ändringi lagen (1957:132) med särskUda bestämmelser angående domstolarna ochrättegången vid krig eUer krigsfara m.m., 3) lag om ändringi militära rättegångslagen (1948:472), D. att bemyndigadeKungl. Maj.-t att vid högsta domstolen inrätta en ordinarie tjänst för kanslichef med beteckningen r, E. att beträffandeanstäUningsformen för revisions sekreterarna skuUe avslå motionen 1972:1499 i denna del. 1, av fm () samtherrar (). i (fp), i (c), i (fp), () och i (c), vUka ansett att utskottet under A bort hemställa, att beträffande tiden för förordnande som högstadomstolens ordförande, m, m. med förklaring att det genom propositionen1972:21 framlagda förslaget till lag om ändring i icke kunnati oförändrat skick antas i anledning av Kungl, Maj:ts förslag och motionerna1972:1498 och 1972:1499, den sistnämnda såvitt nu var i fråga, skulle anta 3kap, 4 § i nämnda förslag med i reservationen angiven lydelse, innebärande atthögsta domstolens ordförande och annan ordförande på avdelning i högstadomstolen skulle förordnas för tjänstetiden, 2. avfm () samt hertar (). i (fp), i (c), i (fp), () och Nortby i (c), vilka ansett att utskottet under E bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1972:1499 såvitt nuvar i fråga gav Kungl, Maj;t till känna vad reservanterna anfört beträffandeanställningsformen för revisionssekreterare. I propositionen 2 1 föreslås att nedrejustitierevisionen skall upphöra som en självständig myndighet och att dessföredragande och kansliorganisation skall inordnas i högsta domstolen. Detta ärväl en förändring som man kan hälsa med tiUfredsstäUelse, eftersom den betyderatt en nu kanske något föråldrad organisationsform kommer att moderniseras. Får jag, herr talman, helt kort säga några ord om defrågor som 162 behandlas i utskottets hemställanunder punkterna A, B och E, dvs, de frågor somtas upp i motionen 1499. 1 vad först gäller liden för förordnande som högstadomstolens ordförande så finns lag om högsta domstolenssammansättning och tjänstgöring det stadgandet att etl av juslitieråden skallför sin tjänstetid utses alt vara högsta domstolens ordförande. StadgandettiUkom - i vad gäller all förordnandet skulle ske för tjänstetiden påriksdagens initiativ för att markera vikten av att högsta domstolens ordförandeskulle, som man sade, "inta en ledande och självständig ställning såvälinåt som utåt". Motsvarande skulle i allt väsentligt gälla också desärskilda avdelningsordförandena. upptar inte propositionen någonbestämmelse om all dessa förordnanden i framliden skall ske för tjänstetiden,och därav följer att de kan komma att meddelas tUls vidare eller för viss annantid än vederbörandes tjänstetid. Den ändringen anser vi motionärer och här har vi fåttstöd av reservanterna i utskottet - alt det saknas motiv för. Också lagrådethar ifrågasatt lämpligheten atl la bort bestämmelsen om förordnande förtjänstetiden. Vad är del då som gör att man från olika håll vill behållabestämmelsen? Jo, det är behovet av att värna om den ledande ochsjälvständiga ställning som högsta domstolens ordförande, vilket ocksådepartementschefen säger i propositionen, skall inta. Det är otvivelaktigt så,all om man tar bort bestämmelsen om förordnande för tjänstetiden, så innebärdet en förändring i förhållande till gällande rätt som, såvitt jag förstår, kankomma alt betyda alt ordförandens självständighet både inåt och utåt, ochkanske särskilt i förhållande tiU den styrande maklen, .minskar. Det justitieräd som förordnas till ordförande kan för sinaåtgärder som domare i högsta domstolen inte släUas till svars på annat sätt än101 och 103 §§ regeringsformen stadgar, men han kan för sina åtgärder somordförande i högsta domstolen - under förutsättning att han är förordnad tillsvidare - entledigas från uppdraget som ordförande. Det är mycket sannolikt attett sådant förfarande skulle uppfattas så, alt den styrande maklen ger enreprimand för att vederbörande justitieräd i sin egenskap av ordförande kanskehar varit ur den styrande maklens synpunkt obekväm eller visat alltför storsjälvständighet. Om man vill låta högsta domstolens ordförande behåUa denställning han fick genom beslut, bör den här bestämmelsen behållas,och eftersom lag nu upphör bör stadgandet föras över tillrättegångsbalken. Vad jag här sagt gäller i tillämpliga delar ocksåavdelningsordförandena. Den andra frågan, herr talman, är upptagen under punkten Ei utskottets hemställan och gäller anställningsformen för revisionssekreterarna,som ju är föredragande i högsta domstolen. finns det 35revisionssekreterartjänsler. Av dem är 27 ordinarie och 8 extra. föreslår departementschefen att antalet tjänster skallsättas till 34 och att tjänsterna för revisionssekreterare och övrig personal ihögsta domstolens kansli skall inrättas som extraordinarie eller extra. Motionäreroch reservanter anser inte att tillräckliga motiv har förebragts för en ändringav revisionssekreterarnas anställningsform. , m. m. 6* Riksdagensprotokoll 1972. den 26 aprU 1972 arbetsuppgifterkan i rätt stor utsträckning jämställas med rena domar-uppgifter, och det råderväl enighet om alt domarljänster i princip skall vara ordinariesatta. Ocksårekryteringsskäl talar för all man behåller fiänsterna som ordinarie. Denöversyn som skall ske av domarrekryteringen och domarulbildningen kommermåhända att beröra också revisionssekreterartjänsterna, och det är ytteriigareelt skäl att nu inte göra någon ändring beträffande dem. Med det anförda yrkar jag bifaU tiU de tvåreservationer av m, fl,, som är fogade till justitieutskottetsbetänkande nr 9, Men låt mig också, herr lalman, få beröra en tredje fråga,som tas upp i motionen 1499 och som behandlas under B i hemställan. Den gällerom man i borde behålla elt stadgande som motsvarar det som nufinns om nedre justitierevisionen, att Kungl, Maj:t skulle meddela närmarebestämmelserom högsta domstolens kansli, Elt enigt utskott har avvisat detta,och jag skall därför inle ställa något yrkande på den här punkten. Man jag villsäga all jag har den meningen, inte minst mol bakgrund av stadgandet i 17 § 2stycket regeringsformen beträffande högsta domstolens sammansättning ochtjänstgöring, all det i klarhetens namn varit önskvärt och logiskt, atl man irättegångsbalken angav atl andra frågor än de som avses med del stadgande iregeringsformen som jag nämnde, dvs, bland annat sådana frågor som gällerhögsta domstolens kansli och revisionssekreterarnas arbete, äger Kungl, Maj;tmeddela bestämmelser om. Jag tycker därför all det hade varit bättre ompropositionen fått behålla det i lagrådsremissen upptagna stadgandet i den härdelen, måhända med det ändrade innehåll som lagrådet alternativt föreslog ochsom vi har tagit upp i molionen. Jag har,som sagt, herr talman, inget yrkande i den här delen. HerrJOHANSSON i (c); I stort sett är vi överens om propositionen 21,Här föreslås att nedre justitierevisionen skall upphöra som självständigmyndighet och att dess föredragande och kansliorganisation skaU inordnas ihögsta domstolen, vars ordförande skall vara den samlade organisationens chef. Nedre justitierevisionen har som utskottet säger väl fylltsin uppgift som berednings- och expeditionsorgan men vi finner i likhet meddepartementschefen alt del nuvarande systemet, där högsta domstolens kansli ärknutet till en frän domstolen i princip fristående myndighet, ur praktisksynpunkt är mindre lämpligt. Som vi hört har som domare också denuppfattningen. Ätt Konungen skall förordna ordförande i domstolen liksompå avdelningarna är vi fullt överens om. De olika meningarna gäller om dessachefskap skall fastläggas för vederbörandes tjänstetid eller ej. Jag lyckernästan att det är genant atl inte utskottet kom överens på denna punkt. Jagfinner denna del av ulskoltsbetänkandet vara principiellt nog så viktig. uttalade som ocksä sade första lagutskottetoch rUcsdagen mycket bestämt alt ordföranden i högsta domstolen kommer att intagaen ledande och självständig ställning såväl inåt som utåt. Man var då överensom alt med detta som underlag bör ordförande utses för sin tjänstetid såsomledamot av domstolen. uppfattning 1946 bör väl vara relevantför den högsta befattningen i den högsta domstolen. Lagrådet har också denuppfattningen och går i sin bedömning tUlbaka till beslut, och jagciterar där följande: "Den ledande och självständiga ställning både inåtoch utåt, som av avsetts, skulle emellertid onekligen rubbas med enordning som innebär att ordföranden skulle mol sin vilja av Kungl. Maj:t kunna entledigasfrån uppdraget som ordförande. Skulle det remitterade förslaget genomföras blirordföranden i de båda högsta instanserna, HD och regeringsrätten, de endachefsdomare i landet, vilkas chefsställning inte är fastlagd för tjänstetiden.Lagrådet ifrågasätter lämpligheten härav ur allmän synpunkt." Utskottet borde enligt min mening ha kunnat vara enigt omde här principerna. Reservanternas skrivning överensstämmer med lagrådelsuppfattning. Utskottsmajoriteten åberopar bl. a. ställningstagandet förra årettiU den förvallningsreform som beslutade om, vilken innebär altmotsvarande bestämmelser om tid för förordnande som ordförande saknasbeträffande ordförande och avdelningsordförande i regeringsrätten. visar detsig att de givna förordnandena för ordförande och avdelningsordförandei regeringsrätten likväl har meddelats för tjänstetid. Man får hoppas att såkommer all ske även med tjänsterna vad beträffar HD, om nu inte reservanternahär får gehör hos . Jag ber, herr lalman, att få yrka bifaU till reservationenunder punkten A. I en reservation under punkten E föreslår vi atlrevisionssekreterartjänsterna skall inrättas som ordinarie tjänster.Revisionssekreterarnas arbetsuppgifter är, som det står i reservationen, i storutsträckning att jämställa med rena domargöromål. Någon ändring härvidlagförutskickas inte heller i propositionen. Detta bör enligt reservanternaföranleda att dessa tjänster liksom inrättas som ordinarie. Därmed yrkar jag också, herr lalman, bifall tillreservationen under punkten E. , m. m. HerrERNULF (fp): Jag kan i allt väsentligt instämma i vadherrar och i har anfört och skall därför fatta migkort. De flesta är väl överens om att vi bör ha en självständigdomarkår som är oberoende också gentemot regeringen. Reservationen I vUl understrykadetta i lagtexten även när det gäller förordnande inom HD alt vara domstolensordförande eller ordförande på avdelning. Jag yrkar därför, herr talman, bifalltill reservationen I, 1 reservationen 2 föreslås att någon ändring inte nu görsbeträffande revisionssekreterarna, föredragandena i HD, i fråga om deras ordinarieställning,eftersom en statlig utredning väntas komma att behandla frågan omrevisionssekreterarnas ställning i domarkarriären och därmed också frågan omtjänsterna bör vara ordinarie eller inle. Jag vill inskjuta att , m. m. rekryteringentill dessa tjänster är mycket viktig. Del är också klart att rekryteringenunderlättas om man kan erbjuda en ordinarie tjänst i stället för enextraordinarie eller extra. Alt nu la bort ordinarieställningen skulle dessutomvara att föregripa utredningens ställningstagande på denna punkl. Vi brukar jui försöka undvika att på detta sätt föregripa utredningarnas arbete.Jag yrkar därför, herr lalman, bifall också till reservationen 2. Den tredje punkt som tog upp och som han harmotionerat om, nämligen atl man uttryckligen i lagtexten borde nämna att Kungl.Maj:l kan meddela vissa föreskrifter som gäller justitiere-visionens arbete meninte HD:s planläggning av sitt eget arbete, tycker jag nog på sätt och vis hargoda skäl för sig. Det vore en bättre lösning. Däremot ansåg jag inte fråganvara av den betydelse atl jag borde reservera mig. FrökenMATTSON (s): i sade tidigare, när hanpläderade för de reservationer som är fogade till justitieutskottets betänkandenr 9, att utskottet i stort sett är enigt, och jag vUl helt instämma med honomi detta. Däremot har litet fel när han talar om att viprincipiellt inte är överens. Det är snarare så att den utskottsmajorilet förvilken jag talar mera ser på det rent logiska sammanhanget när del gäller dessafrågor. tog ställning till en nyförvaltningsrättsreform. Av motionerna och utskotlsbetänkandet i delta mycketomfattande ärende framgår alt när del gäller regeringsrätten ingen enda motion,inget enda yttrande eller betänkande rörde sig om humvida regeringsrättens ordförandeskulle vara vald på tjänstetid eller inte. tog då utan diskussionförslaget om att regeringsrättens ordförande skulle vara vald men icke utseddpå tjänstetid. Vi finner del ganska logiskt att man när det gäller högstadomstolen i proposilionen vill jämställa del beslut som tog i fjolmed det beslut vi är beredda atl fatta . Jag tror atl man starkt skaUunderstryka vad som slår i proposilionen, nämligen att ordförandens ledandeställning är så självklar att den icke behöver lagfästas. En utnämning förfiänstetid behöver alltså icke lagfästas. I det avseendet ber jag att få yrkabifall lill utskottsmajoriletens förslag i justitieutskottets betänkande nr 9. Detsamma gäller de avdelningsordförande som tagits med ireservation 1. Liksom när det gäller ordföranden är delta helt i linje med delbeslut som vi fattade . Man kan tillägga att eftersom högsta domstolen nusjälv skall avgöra hur den skall inrätta och organisera sitt arbele kan det urrent praktiska synpunkter vara olämpligt att avdelningsordförandena utses förfiänstetid. Jag ber alltså att även på denna punkt få yrka bifall tilljustitieutskottets betänkande nr 9. När det slutligen gäller revisionssekreterarna vill jagbara understryka att dessa tjänster i viss mån intar en särställning, eftersominnehavarna inte utövar någon dömande verksamhet i egentlig bemärkelse. De harsom huvuduppgift att föredra mål eller ärenden inför högstadomstolen. Tjänstgöringsom revisionssekreterare ingår också numera som ett led i Nr 67 1 vad mån den även i fortsättningen skaU Onsdaeenden ingå som elt led i den allmänna domarkarriären blir beroende på 26anril 1972 lösningenav de större frågorna om hur jurist- och domarutbildningen och--------- rekryteringenav domare bör ordnas . Atl justitieministern i nogsta domstolens dagarnahar bemyndigats att tUlkaUa sakkunniga för ett utredningsarbete kansli, m. m.på delta område utgör enligt utskottets mening ett starkt skäl motordinariesättning av revisionssekrelerartjänsten i den nya organisationen. Ävendär kan man peka på paralleUiteten med regeringsrätten. Motsvarande tjänsterinom regeringsrätten som föredragande är icke ordinarie tjänster. Med dessa få ord ber jag, herr talman, att till aUa delarfå yrka bifall tUl justitieutskottets betänkande nr 9. Om det i en lag finns en bestämmelse, enformulering, som tillkommit för elt visst angivet ändamål men den bestämmelsensedan avskaffas, måste det rimligen också innebära att del sker en förändringmed del ändamål för vUket bestämmelsen en gång infördes. Om år 1946sade, atl förordnandet av högsta domstolens ordförande för tjänstetiden varerforderligt för dennes självständiga ställning och sedan år 1972avskaffar bestämmelsen om tjänstelidsförord-nandet men säger att detta inte kanrubba hans självständiga stäUning, har naturligtvis uttalandet som sådant sittvärde. Jag lUlåter mig emellertid ändå hålla för troUgt att de som i framtidenläser och jämför dessa två beslut inte kan komma lill något annat resultat änatt den ledande och självständiga ställning högsta domstolens ordförande fickgenom beslut har minskat i betydelse genom beslut. Fröken argumenterade egentligen bara genom atljämföra med regeringsrätten, men jag tycker inte att den jämförelsen har såstor betydelse. Om vi på andra grunder kommer fram lill alt det är lämpligt allbehålla de stadganden, som diskussionen nu gäller, men sådana inle finns imotsvarande författningar för regeringsrätten, får man väl i så fall övervägaalt ändra bestämmelserna för regeringsrätten. Det har ju också lagrådet pekatpå i sitt yttrande. Beträffande argumentet att det är ovisst hur mångaavdelningar som högsta domstolen kommer att vara uppdelad på ochatt del därför vore olämpligt att förordna avdelningsordförandena för tjänstetidenvill jag säga, all man väl ändå på viss sikt framöver kan se hur antalet målutvecklar sig. Behovet av att göra en nedskärning av antalet avdelningar är juinte något som kommer över . Del är riktigt, som fröken anförde,att vi vid behandlingen av regeringsrättens organisation inte införde någon regel om att förordnande skulle meddelas för återstående tjänstetid när det gällde ordförandeskapet i regeringsrätten och ordförandeskap på avdelning av regeringsrätten. Jag betraktar detta som ett förbiseende, som ett misstag vid behandlingen av det omfattande lagstiflningskomplex som 167 , m. m. Men om man har gjort etl misstag en gång, är det ju inle logisktnödvändigt att upprepa samma misstag. Del kan också tänkas att man nästa gångman behandlar en liknande fråga undviker att göra misstaget och i stället, somreservanterna förordar, vid lämpligt tillfälle rättar liU frågan beträffanderegeringsrätten. i (c); Min medreservant och motionären harju hållit så klargörande anföranden alt det kan vara onödigt att göra någratillägg. Det är emellertid elt ganska iögonenfallande förhållande att denordning som införde enligt det beslut som antogs beträffandeordföranden för regeringsrätten har ändrats tUl att avse förordnande förtjänstetiden. Man fann alltså inom kanslihuset att detta var riktigt, och då ärdel lika berättigat att så skaU gälla för högsta domstolen. Fröken (): 1 varje fall har chefen förjustitiedepartementet utgått från att del icke skett något förbiseende i ettbeslut av , så att man nästa är skuUe få lov att återkomma i fråganför att rätta till förbiseendet. Man har helt konsekvent följt det beslut vifattade när det gällde regeringsrätten och har för högsta domstolenvelat skapa samma modell. Det är ett mycket starkt stöd för proposilionen, ochjag vill med anledning därav bara understryka mitt yrkande om bifall tillutskottets hemställan i dess betänkande nr 9. Vad som skett beträffande förordnandet på fiänstetid avordföranden i regeringsrätten är bara ett understrykande av alt denna frågaicke behöver lagfästas. En sådan åtgärd kan ändå vidtagas, och jag vill tUläggaatt vikten av en ledande ställning för ordföranden i högsta domstolensjälvfallet bör understrykas men all en sådan kan uppnås i fullt tillräckliggrad genom själva funktionen som ordförande. Jag ber återigen alt få yrka bifall tillutskottsmajoritetens hemställan i dess betänkande nr 9. Tyvärr kan jag inte helt instämma i denmycket uppskattande och mycket optimistiska uppfattningen om riksdagensofelbarhet som fröken tillskriver justitieministern. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskolletshemställan, dels reservationen nr I av m, fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaUer justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av fm Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 158Nej - 143 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten E röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av fm m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 158 Nej - 143