prot · FV0937 · 1972-12-31 00:00:00 — I moderutu sumlingspurtiets Norrlunds-motionhar oHe- och drivmedelsförsöriningen i belysts ur olika synpunkter.Dessu synpunkter sammanfaller i stort sett med de synpunkter som framförs ireservationen 1, och jag kommer därför vid en eventuell votering att stödja denreservationen. Jag vUl säga till attjag är personligen mycket intresserad av varie konstruktivt förslag på hur manskall kunna garantera en 80-procentig marknadstäckning för ett inlandsbuserutraffinaderi med en fri oljehandel. Jag är alltså tacksam för varje förslag bådefrån och från . Jag ställde en enkelfråga tiU industriministern beträffunde utredningen i rör, närmast medtanke på ett inlandsraffinaderi lokaliserat tUl södra . I det svarindustriministern då gav hänvisade han tiU att undersökningar skulle ske medanledning av utredningens avgivna betänkande. Man skuUe undersöka aUa demöjligheter som kunde vara intressanta i sammanhanget. Jag förmodar därför attdet kommer att ske fortsatta undersökningar i utredningen och i depurtementet. Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. I den reservution som jag sude att jag kommer att stödjatalas det om en utrednmg. Jag förutsätter att den utredningen skaU kunna kommafram med de förslag önskar. Observera, , att istatsverkspropositionen sägs att man skall göra ytterligare överväganden inomindustridepartementet. Det gäller samhäHsekonomiska överväganden där manvärderar sysselsättning, miHö och sådant. Dessa saker har jag inte lagtsynpunkter på här. Inte heller utredningen har, som sagt, haft att göra sådanabedömningar. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställun, dels reservationen nr 1 av i Glömminge m. fl., ochförklurades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Glömminge begärt votering upplästes och godkändes föHandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkundetnr 8 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Däherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föHande resultat: Propositioner gavs pä bifull tUl 1 :o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 a uv iGlömminge m. fl. Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. reservationennr 2 b av i Mulmö, och förklurades den förstnämndu propositionenvara med övervägande ju besvurud. Dä i Glömminge begärdevotering, upptogs för bestämmunde uv kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarudes huflertulets mening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes föHandevoteringsproposUion: Den som vill utt kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående näringsutskottets hemställun i betänkundet nr 8punkten 2 antar reservutionen nr 2 u uv i Glömminge m. fl.röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr2 b av i . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens . ledamöter ha röstut för ju-propositionen. Du iMalmö begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennuomröstning guv föHunde resultut: Nej - 15 Avstår - 204 1 enlighet härmed blev föHundevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl utt kammaren bifuUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 8 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 2 u av i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr i Glömminge begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHunde resultut: § 15 Föredrogs näringsutskottets betänkunde nr 9 iuniedning uv propositionen 1972:11 om upphävande av förordningen (1898:55)ungående förvultningen uv stutens till bergshunteringens understöd unslugnuskogur. Utskottets hemställun bifölls. § 16Föredrogs näringsutskottets betänkunde nr 10 i uniedning uv Kungl. Maj:tsfrumstäUningur i propositionen 1972:1 om vissu anslag för /73inom verksamhetsområde jämte motion. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hude i propositionen1972:1 bUuga 12 (punkten B 6) föreslagit att tUl för /73 unvisu ett unslag av 5 400 000kronor. I detta sammanhang hade utskottetbehandlat motionen 1972:1311 av m.fl. (fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. 1. utt de i motionen framförda frågeställningarna överlämnadestill kommittén för plunering uv turistunläggningur och friluftsområden för beuktunde sumt 2. utt utredningen guvs en fyllig purlumenturiskförankring och att och jämte företrädare för turistorgunisutionerna och turistnäringen bereddes repre sentation i utredningen. 1. att riksdagentill för /73 unvisude ett unsluguv , 2. utt riksdagenskulle avslå motionen 1972:1311. Reservation hade såvitt gälldeutredning ungående turismen avgivits av herrur Regnéll (m), iGlömminge (c), i (fp), Gustufsson i (c), (),() och Clurkson (m), vUku ansett att utskottet under 2 bort hemställa, utt med bifall till motionen 1972:1311 hosKungl. dels utt motionen för beaktande överlämnades till desakkunniga för planering av turistunläggningur och frUuftsområden, dels att dennu utredning gavs parlumenturiskförankring och kompletterades med företrädure för ,sumt turistorgunisutionernu och turistnäringensutövure. HerrEKINGE (fp); Bristen på en klart utstakad målsättning försvensk turism utgör en starkt hämmande faktor för turismens utveckling inomlandet. Detta är gmndtemat i vår turistmotion tUl årets riksdag. Men det finnsett förhållande som gör att många människor böriar misströsta om 3 protokoll 1972. attturismen i vårt land över huvud taget kommer att fä någon betydelse vare sigför näringens utövare eller för vårt folk i dess helhet, detta pä gmnd av denenligt värt sätt utt se svärförstäeligu passivitet i turistfrågan somregeringen visur. I den mån som de socialdemokratiska representanterna iutskottet är talesmän för regeringen utgör utskottsskrivningen ett slåendebevis för just detta förhållande. Utskottet förbigår nämligen helt defrågeställningar vi aktualiserat i vår motion. Man ägnar sin skrivningpraktiskt taget uteslutande åt den sittande turistutredningen och avstår frånutt gå m på sädana frågor som turismens organisation på rUcsplanet, pålänsplanet och på det lokala planet. Den omständigheten att den nuvarandeutredningen, "av turistanläggningar ochfrUuftsområden", saknar förankring inom såväl somturistorgunisutionernu liksom blund turistnäringens företrädure och även detfaktum som också utskottet pekar pä - att utredningen skall slutföra sittarbete under det här året ger ju klart vid handen att de frågor som vi tagitupp i motionen icke kommer att få den behandling av utredningen som måste ansesnödvändig, om vi skaU kunna tUlvarataga våra turistisku förutsättningur. Det pågår å enu sidun en stutlig utredning som skull betaav vissu områden inom turismen, väsentHgen gäUunde lokalisering och utformningav turistanläggningar samt frågor gällande det statliga lokaliseringsstödet tUlturistnäringen. Det sägs också i utskottets skrivning att kommittén skallöverväga, om den nuvarande marknadsföringen uv områden och anläggningur äreffektivt upplagd och att den i annat fall skull läggu frum förslug tUlerforderligu förbättringar. Ä andra sidan har vi det initiativ som tugits uv , som beslutut att gå ut med en rekommendation vilkeninnehåller en principskiss tUl en regional organisation för turismen. I dettasammunhung sägs ocksä utt de regionala turistorganens uppgift är uttmurknudsföru turistområdet genom broschyrer, annonser, information tUlresebyråer etc. 1 sägs följunde: "Murknuds-föringenmåste utformus både med beuktunde av den storu mängden säljunde ochinformerunde budskup som möter den enskilde och svårigheten att nä ut medinformationer. Undersökningar av resultaten av säHuktioner på resebyråer visur,att dessa mottar ca 3 000 reklamulster, exklusive tidtabeUer,pressmeddelanden o. d. uv dessa produkter packas aldrig upp och nåralltså aldrig besökaren på resebyrån. Orsaken till detta är förutom tidsbristsvårigheten att skilja de olika trycksakerna från varandra, bristen på konkretasäHobjekt eller praktisk information om hur bokning av en resa skull ske." Det måste vuru uppenbart för ullu utt här fordrus ensamordning, inte bara pä det regionala planet utan också för landet i desshelhet. Och utan ett statligt engagemang går det inte att åstadkomma ensamordning. Tag en så enkel sak som bokningen av ledig turistkapacitet. Här ärden enskUde turisten hänvisad att ta direktkontakt med det område han villbesöka eUer också leta sig fram mellan oliku mindre bokningsenheter på skildahåll i landet. Det är självklart att så här kan vi inte ha det, om vi vUl någotmed vår turistnäring. Sumtidigt ur det klart att genomförandet av det förslagsom fört fram inte löser turistproblematiken inom lundet. Mendet är liku uppenbart, anser jug, utt nuvarande turistutrednings arbete inteheller löser problemen. Och avsaknaden av samordning mellan de här åtgärdemaoch utredningens arbete kommer uppenbarligen turismen och turistverksamheten i desshelhet att få lida av. Det vi vill med vår motion är aUtså att utredningen som nuarbetar skall få möjlighet att ta Htet större grepp på frågorna, att ensamordning kommer till stånd och att denna möjliggörs genom en breddning avutredningen tUl att omfatta företrädure för , turistorgunisutionernuoch turistnäringen. Den nuvurunde utredningsverksum-heten kommer unnurs inteutt kunna lösa de vitulu frågoma om turismens sumlude organisation för landetoch inte heUer frågorna om statens medverkan och var den kommer in. Vi kommerfortfarande att ha kvar den spUttring vi hur av turistfrågorna inom sexsju statsdepartement och på flera olika ämbetsverk. Vi kommer fortfarande attsakna en samlad bedömning i fråga om forskning, utredning, rådgivning,utbildning och även i fråga om fysisk riksplanering för turismen. Det uppenbara ointresset från regeringens sida att lösa dehär problemen och ge turismen en målsättning har gjort att i jämförelsemed våra nordiska grannländer halkat efter betydligt. Vi kommer även ifortsättningen att få ha kvar en splittrad bild i frågu om murknadsföringen avSverige som turistland. Några förbättringur av trunsportmöjlighetemu, både närdet gäller churterresor och när det gäller att utnytdu överkupacitet, kommer viinte heUer att få. Den nejsägar-attityd som utskottets majoritet här har gjortsig till tolk för kommer av många att upplevas som en stor besvikelse. är ju det här inte i första hand en fråga om ekonomisktengagemang utan om praktiska organisationsgrepp. Varför skjuter manturistfrågorna ifrän sig? Som jag ser det är man likgiltig för att en ström avpengar rinner vårt land förbi utan att vi gör någonting för att hindra denströmmen. Det finns de som säger utt turistsäsongen är så kort uttdet inte är någon mening utt sutsu på den. Det är, tycker jag, den obotfärdigesförhinder, som det alltid finns så många av. Det mäste vara något fel, när manarbetar för längre fritid ät människoma men motsätter sig varjeförslag som syftar tiU att ge människorna bättre möjligheter utt tUlvurutu sinfritid på ett meningsfullt sätt. Den tid som jag hude noterut mig för är redungången. Jug vill buru tiU sist sägu att även om den votering som vi skall görai denna fråga skulle ge flertal för reservanternas förslag, skulle den segernändå varu relutiv. Om flertalet vid voteringen går på utskottets förslug,kommer den utskottssegem ändå uv mångu att uppfattas som ett betydundenederlug. Jug ber ändå utt fä yrku bifull till reservationen tillnäringsutskottets betänkande nr 10. I detta unförunde instämde herrar (), iGlömminge (c), Henmark (fp), (), i (c) och Westbergi Ljusdul (fp). HerrJONSSON i (s): 1 den reservation som är fogad till utskottetsbetänkande under punkten om anslag tiU begärreservantema, vUket ocksä hert Ekinge anförde, vidgade direktiv för och enbreddning av den utredning som behandlar dessa frågor. Den utredning som här åsyftas är sakkunniga för planeringav turistanläggnmgar och frUuftsområden m. m., där i Malmösitter som ordförande. Utskottsmajoritetens ställningstagande tiU frågan ärbetingad av att det i detta hus råder den praxis, vilket väl ocksä är riktigt,att man inte under pågående utredning förändrar utredningen innan den slutförtsitt uppdrag. Dessutom sammanfaller direktiven för med de arbetsområden som tagits upp i den motion som ligger tUl grundför reservutionen. Utredningen uvser utt slutföru sitt uppdrug redan underinnevarande är, som också sade i sitt anförande, varför något skälatt tUlstyrka reservationen inte finns. Bedöma utredningen får man göra efterdet att den lagt frum sitt slutbetänkunde. Med det unfördu, fru tulmun, ber jag att få yrka bifalltUl utskottets förslag. Jag blev nägot förvånad på en punkt att maninte skulle kunnu förändra en utredning innun den slutfört sitt uppdrug. Vad vii motionen begärt är ju, som jag också framhöll, utt mun skulle beredautredningen möjlighet så utt den skull kunnu tu ett vidare grepp på dessafrågor än vad den för närvarunde har möjlighet till, både med hänsyn till dedirektiv den har och med hänsyn tiU utredningens sammansättning. Det är uppenbart att några kontakter meUan det arbete somnu sker inom och ram samt utredningensverksumhet inte finns. Det finns inga uppbyggdu kunuler. Vi har ansett detangeläget utt riksdugen skulle medverku tUl sådunu kontukter och dämtövermedverka till att utredningen skulle få slutföra sitt uppdrag genom att ge enhelhetsbUd av turismen och de målsättningar som mun behöver och dur ocksä tuupp de problem som hör sammun med den splittrude administrativa bilden avturismen inom olika depurtement. Jug kun inte på något sätt förstå utt detskulle hindru det fortsuttu urbetet. Snarare skulle det, menar jag, vara tillfördel för det fortsatta utredningsurbetet, om man breddade utredningen, om manförstärkte underlaget för den pä det sätt som vår motion ger uttryck för. i (s): Ätt så här i utredningens elftetUnme kommu med dettu måste, tycker jug, ändå vuru fel. Eftersom utredningenräknar med utt kunnu läggu frum sitt slutbetänkande , måste det iullu full vara så utt man inte får fördröja den. Ett bifall till reservationenskulle innebära utt utredningen försenudes. Om man har den målsättningen viU ge turismen sä goda fömtsättningar som möjligt utt arbeta, skulle ensådan försening medföru utt uppnåendet uv målet ytterligure sköts på framtiden.Det dröjer ju inte sä länge innan vi åter får diskutera dessa frågor, och dåkun vi göra det med utredningens förslag som underlag. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan biföUs. Propositioner gavs pä bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 10 punkten 5 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kummarens ledamöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning gav följande resultut; Kummuren biföll vud utskottet i dessu punkter hemställt. § 17 Föredrogs inrikesutskottets betänkunden: Nr 2 i uniedning uv Kungl. Muj;ts i propositionen 1972:1bilugu 13 gjordu frumställningur om anslag till m. m. Nr 4 i anledning uv vissu i propositionen 1972:1 bUugu 2behandlade för fleru huvudtitlur gemensummu frågor Kammuren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 18 Riktlinjerna för fastighetsregistreringsreformen Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 4 i anledning uv motioner ungående riktlinjernu förfustighetsregistreringsreformen. 1 detta betänkunde behundludes motionen 1972:284 uv m.fl. (m, s, c, fp) vari, såvitt nu vari fråga, hemställts att hosKungl. Maj;t skulle unhällu utt sådunu unvisningur för fustställunde uvtruktnamn utfärdades att befintligu gårds-och bynumn bibehölls så långt möjligtvur inom ett dutaregister. motionen1972:286 av m. fl. (c, s, fp, m), motionen 1972:783 av herrWestberg i m. fl. (fp, s, c). motionen 1972:775 av i Stenkyrka m. (c, s, fp, m) samt motionen 1972:1449 av herrar Schött (m) och Krönmark (m). 1. beträffanderiktlinjerna för beteckningsreformen att riksdugen skulle uvslä motionernu1972:284, 286, 783 och 1449, den förstnämndu såvitt nu var i fräga, 2. beträffandebeteckningsreformen pä utt riksdugen skulle uvslå motionen 1972:775. HerrSVANSTRÖM (c): I detta civUutskottets betänkande nr 4behundlas ett stort untul motioner, som ulla rör riktlinjema förfastighetsregisterreformen. Vud som i det summunhunget särskilt huruppmärksummats är ju farhågoma för att de gamla ortnamnen skall försvinnu. Jugmåste från börjun sägu utt utskottet hur beflitat sig om utt göru en mycketingående prövning uv de motionsledes frumfördu invändninguma. I den motion, under vilken jag står som första namntillsammans med företrädure för fleru purtier, har vi unhålHt om en prövning avfastighetsregisterreformen ur kulturhistorisk synpunkt. Vi har anfört att dennaomprövning och översyn skuUe innebära att reformen gjordes mindre omfuttunde änenligt den nuvarande modellen. Vi unser att ett bibehållunde uv de nuvurundesocknarna som registerområden på lundsbygden skulle vura önskvärt, att ändringav stadsregisterområdena i överensstämmelse därmed skuUe ske och att indelningi "trukter" som i princip skulle omfutta äldre byar och enstakahemman skulle genomföras. Härigenom skuUe man principiellt kunna bevara allaortnamn på dessa enheter som jordregisternamn. Motsvurunde justeringar i denna indelning med anledning avsent tiUkomna och små, oregelbundna enheter och i vissa fall av i utredningennämnda orsaker, som inte kan hänföras till namnkollisioner ellerarealförhällunden, skulle också kunna uppnås. Dessa justeringar skullesuccessivt underställas kulturhistoriskt sakkunniga, i första hand ,för grunskning ett förhållande som inte har uppmärksammats. Vi motionärermenar att genom denna omprövning skuUe alla väsentliga kulturhistoriska värdeni nuvarande beteckningssystem på landsbygden bevaras ochregisterbeteckningsreformens huvudmål ett enhetligt beteckningssystem - ändåkunna uppnås. Utskottet har efter sin ingående prövning kommit fram tillett enhälligt betänkande, där det säger: "Enligt vad utskottet erfarithärvid överläggningar mellan representanter för lantmäteristyrelsen ochriksantikvarieämbetet ömsesidig förståelse uttryckts för en tiUämpning avgällande rUctlinjer och anvisningar på sätt som utskottet skisserat." Jag återkommer tiU denna skiss. "Anledning finns därför",fortsätter utskottet, "tiU antagande att motionäremas intresse i alltväsentligt skulle vara tillgodosett utan någon riksdugens vidare åtgärd." Sommotionärer är vi naturligtvis tacksamma om ett sådant samråd har kommittill stånd och det nu råder samförstånd mellun dessa två i det här summunhangetmycket viktiga instanser. Men som vi har framhålHt i motionen visar företagnapunktundersökningar att många gamlu ortnumn skulle kommu utt försvinnu, omdessu utskottets förslug tUl modererude tiUämpningsföreskrifter ej skuUe kommaatt tUlämpas. Sålunda skulle t. ex. inom Kungsbackablocket avde gamla namnen enligt förslaget utgä som jordregisternamn. Inom den hårdastdrabbade socknen, , där de nuvarande namnen ofta betecknar små enheter,försvinner av namnen. De utgående namnen representerar olika ålders-och bebyggelseskikt, men namn av medeltida typer är särskilt hårt drabbade.Inom socken utgår enhgt ett förslag 19 namn av nuvarande 25, enligt ettalternativt förslug sumtligu numn, vurvid sockennumnet görs till traktnamn. Idetta fall drabbas nästun enburt numn uv förhistorisk typ. 1 Jättendalförsvinner av de nuvarande namnen, varvid trots detta nackdelarnumed den sturku ägoblandningen kvarstår inom två av de elvu nytiUskupade"trakterna". Vi motionärer anser att sådunu resultat ej är iöverensstämmelse med tredje lagutskottets utlåtande nr 5 1968, där det bl. a.framhålles "önskvärdheten av att de beteckningsbyten som måste ske istörsta möjliga utsträckning begränsas tUl byte av enbart numren påfustigheter-nu och utt även i övrigt alla möjligheter tUlvuratas att bevara dekulturvärden som Hgger i de gamla gårds- och sockennamnen." Vidareunderströk utskottet vikten av "att de registerbeteckningar, somär avseddaatt nyttjas för fastigheterna inte bhr mera komplicerade eUeromfattande än som är oundgängligen nödvändigt". Beträffande sockennumnen och bevurundet av sockenbegreppetför framtiden framhålles i motionerna, att den bästa möjligheten att bevarasocknen erbjuder utan tvivel den stabila funktionen som registerområde vidfastighetsregistrering. Det bör därför gmndligt övervägas, om ej praktiskamöjligheter härför kan skapas genom en ändring av 3 § iregistemppläggningskungörelsen. I fräga om ortnamnens kultureUa värde kan man med fog sägaatt ett bevarande av ett områdes ortnamnsskick innebär att ett av de väsentliguvittnesbörden om bygdens kolonisutionshistoriu hälls levande. En detaHe-rudgenomgäng skulle kunnu visa, att ortnamnen inte bara är språkliga utan ocksåhistoriska och aUmänt kulturellu minnesmärken uv hög ålder och ofta UVoersättligt värde. Trots utt numnen således utgör en integrerud del uvkulturlandskapet, saknar de i motsats till t. ex. fasta fornlämningar ettlegalt skydd för sitt bevarande, varför möjligheter måste skapas att på annatsätt trygga deras fortsatta bestånd. För landets centrala, äldre bebyggelseområden kan detkonstateras, att den gamla byplatsen med sina efter skiftet kvarliggandegårdar, byns vanligen därintill liggande fornlämningar, den omgivande bymarken,som var gmnden till byns näringsHv, och bynamnet utgör en kulturhistorisk enhetuv oskuttbur betydelse för den nuvarande bygdens historiska identifikation. Attgöra det möjligt för kommande generutioner utt även i frumtiden påtugligt upplevudetta samband är en kulturhistorisk mUjö-vårdsfråga av stor betydelse. Numnenpå dessu byur är uv samma ålder som bebyggelsen, vilket bl. a. framgår avnamnskickets uniformitet. Riktlinjerna för fas tigh e tsregis treringsreformen Jag beklagar att utskottet i sitt ställningstagande ej haransett sig kunna föreslå bifall till motionskravet att låta omprövafastighetsregisterreformen. Då det torde vara utsiktslöst att emot ett enigt utskottställa ett yrkande om bifaU tUl motionen, har jag efter moget övervägande istället vult utt understryka de positiva tunkegångur som utskottet unför. Jugber utt få uttalu utt utskottet tugit ullvurligt på här berörda problem. Deföredragningar uv experter från berördu myndigheter som skett inför utskottetvisur detta. Det i utskottsbetänkandet anmälda förhållandet, att representanterför lantmäteristyrelsen och har uttryckt ömsesidigförståelse för tillämpning av gällande riktlinjer och anvisningar på sådantsätt att motionärernas önskemål i allt väsentligt skall kunna tillgodoses,lovar gott för framtiden. Om således tyvärr icke socknarna, som motionärernu önskut,får vuru registerområden även i frumtiden, så skuUe ett fullföHunde avutskottets skrivning i pruktiken kunnu medföru en väsentligt störrevukthållning omkring det gumla sockenbegreppet än den bedrivnaförsöksverksamheten gett anledning tro. Detsamma gäller ortnamn. På s. 10 i utskottets betänkande anförs: "Skiftandelokulu förhållunden och bedömningur bör här, som också är uvsett, fä uvgörundebetydelse och bör i förening med bedömunden av namnets lokaliserande effektutgöra gmnd att gä ifrån en uppsatt minimiareal för en "trakt" dådenna motiveras endast av karttekniska skäl.