prot · FV0987 · 1972-12-31 00:00:00 — mationockså skall tas upp ute i landet, men är det ju i sombehovet varit störst. Jag tror att jag kan försäkra om attpolisledningen är mycket observant på nödvändigheten av att polisen uppträderpå ett sätt som vi har rätt att begära i sådana här situationer. Jag tackar för det svaret. Jag tror dock att det finnsmånga enskildheter att diskutera. Det är alldeles uppenbart att den uppläggningsom polisbevakningen hade vid det här tillfället i varje fall inte i förstahand syftade till att skydda demonstranterna utan ambassaden, och jag menar attbåda sakerna var lika viktiga. a. det förhållandet att man använde sig avett kravallstängsel, bakom vilket poliserna stod, gjorde det nästan fysisktomöjligt för polisen att på något sätt ingripa till skydd för demonstranterna. utgår jag ifrån att det besked som vi har fått i daginnebär att man normalt kan räkna med att polisen aktivt kommer att arbeta föratt skydda fredliga demonstrationer, att det också är ett besked till dem somsystematiskt försöker provocera vid sådana här tillfällen att samhället ickekommer att tolerera detta och att man vid fredliga demonstrationer kan räknamed som en normal företeelse att polisen skall samarbeta meddemonstrationsledningen vid genomförandet av demonstrationerna. Ang. polisens skyldighet att skydda demonstranter Överläggningen var härmed slutad. På förslag av herr talmannen beslötkammaren att återstående på dagens föredragningslista upptagna frågor skullebesvaras efter behandlingen av på föredragningslistan upptagna utskottsbetänkanden. § 11 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottetsbetänkande nr 31, lagutskottets betänkanden nr 12, 14, 17 och 18,socialutskottets betänkanden nr 19, 20, 23, 24 och 26, utbildningsutskottetsbetänkande nr 30, näringsutskottets betänkande nr 41 samt civilutskottetsbetänkanden nr 29 och 30. § 12 Meddelande ang. eventuellt arbetsplenum Såsom tidigare meddelats är det på grund avarbetsbelastningen under sessionens sista dagar inte möjligt att till nästavecka uppskjuta behandlingen av något av de ärenden som med hänsyn tillbordläggningen av utskottsbetänkandena kan behandlas . Till dagens debatt i narkotikafrågan är 15 talareförhandsanmälda och talarlistan för ärendet om ändring iölförsäljningsförordningen m. m. upptar ett 40-tal namn. Bland övriga störreärenden som skall behandlas kan nämnas prisregleringen päjordbruksprodukter, riktlinjer för samhällets konsumentpolitik, förvaltningarnavid universiteten m. m. och hyresreglering för lokaler m. m. Dagens ochmorgondagens sammanträden kommer efter middags- Vissa åtgärder mot narkotikamissbruket, rn. 18.00- 19.30 - att fortsättas . Om så erfordras för attbehandlingen av samtliga ärenden skall medhinnas kommer arbetsplenum attanordnas även . Det sammanträdet tar i så fall sin början . § 13 Vissa åtgärder mot narkotikamissbruket, m. m. socialutskottets betänkande nr 21 i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1972:67 med förslag till vissa åtgärder mot narkotikamissbruket,m. m., såvitt propositionen hänvisats till socialutskottet, jämte motioner och justitieutskottets betänkande nr 14 i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1972:67 med förslag till vissa åtgärder mot narkotikamissbruket,m. m., såvitt propositionen hänvisats till justitieutskottet, jämte motioner. betänkande nr 21 och justitieutskottetsbetänkande nr 14 debatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffande bådadessa betänkanden framställes under den gemensamma överläggningen. Genom en dagtecknad proposition, 1972:67,hade Kungl. Maj:t under åberopande av propositionen bilagt utdrag avstatsrådsprotokollet över socialärenden delsföreslagit att anta vid propositionen fogade förslag till 1) lagom ändring i narkotikastrafflagen (1968:64), 2) lag om ändringi lagen (1960:418) om straff för varusmuggling, 3) lag om fortsattgiltighet av lagen (1969:36) om telefonavlyssning vid förundersökning angåendegrovt narkotikabrott m. m., delsberett tillfälle att avge yttrande 4) med anledningav vad föredragande statsrådet anfört om verkställighet av ådömd påföljd ochom förstärkning av resurser, 5) med anledningav vad föredragande statsrådet anfört om förstärkning av socialstyrelsensresurser, om frekvensundersökningar samt om försöksverksamhet med olika formerav vård för narkotikamissbrukare. Propositionen hade hänvisats, såvitt avsåg hemställanunder 1)4) till justitieutskottet och i övrigt till socialutskottet. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen redovisas dagsläget på narkotikaområdet bl. a.när det gäller vårdfrågorna och det internationella samarbetet. läggs förslag fram om en höjning avmaximistraffet för grovt narkotikabrott och grov varusmuggling som avsettnarkotika från fängelse till fängelse samt om fortsattgiltighet till utgången av juni 1973 av1969 års lag om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovtnarkotikabrott m. m. I propositionen behandlas också frågor omkorttidspermission, placering på öppen anstalt och villkorlig frigivning avbåde narkotikabrottslingar och andra lagöverträdare som varit inblandade iorganiserad brottslighet av särskilt samhällsfarligt slag. beredstillfälle att yttra sig häröver. Vidare bereds tillfälle att yttra sig över vadsom i propositionen anförs om vissa förstärkta insatser i kampen mot narkotikamissbruket.Socialstyrelsens byrå för nykterhetsvård och narkomanvård förstärks ochstyrelsen får särskilda medel för information om det lokala samarbetet mellanbarnavårdsnämnd, skola och polis. Kostnaderna härför uppgår till 350 000kronor. Vidare beräknas för undersökningar omnarkotikamissbrukets omfattning och för försöksverksamhetbeträffande vård av narkotikamissbrukare. För en förnyad informationsinsats som avser såvälnarkotikamissbruk som missbruket av mellanöl och rusdrycker föreslås i särskildordning (proposition 1972:61) ett anslag på ." Vissa åtgärder mot narko tikam issbru-ket, m. m. I detta sammanhang hade behandlatsA. Vid början väckta motioner 1) 1972:190 avherr i (fp), 2) 1972:229 av fruKristensson m. fl. (m) vari bland annat yrkats att hos Kungl. a) begärdetillsättandet av en parlamentarisk kommitté med uppgift att skyndsamt läggafram förslag till en human och effektiv narkomanvård, en bättre samverkanmellan polis, tull och vårdinstanser, inordnande av narkotikamissbruket undernykterhetsvårdslagen, b) hemställde ominrättandet av ett centralt dataregister beträffande psykotropa droger samtåtgärder för förbättrad information till läkare beträffande vården avnarkomaner, 3) 1972:667 avherr m. fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärdetillsättande av en parlamentarisk utredning med uppgift att sammanställa deerfarenheter av vårdalternativ som gjorts på olika håll i landet, ytterligarebedöma och konkretisera de åtgärder som narkomanvårdskommittén och andraföreslagit samt framlägga en mera detaljerad plan för den svenskanarkomanvårdspolitiken, 4) 1972:1004 avfru i (s) vari hemställts att skulle anhålla om enparlamentariskt sammansatt kommitté för att bekämpa narkotikamissbruket medsärskild inriktning på att lösa vårdproblemet, 5) 1972:1008 av m. (c). I anledning av propositionenväckta motioner 6) 1972:1572 av (), Vissa åtgärder mot narko tikam issbru -ket, m. m. 7) 1972:1604 av herrar i (c) ochPettersson i (c) vari hemställts att vid sin behandling avpropositionen 1972:67 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om a) parlamentariskutredning med syfte att framlägga förslag till konkreta åtgärder för att kommatill rätta med narkotikaproblemet, b) utarbetande avregler som möjliggjorde att narkomaner kunde omhändertas för vård under entidrymd av högst en månad, 8) 1972:1623 av herrHamrin m. fl. (fp) vari hemställts att a) med instämmandegav Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts om narkomanvårdensinriktning, b) hos Kungl.Maj:t begärde ytterligare åtgärder som stimulerade tillkomsten av behandlings-och inackorderingshem för narkotikaskadade, c) som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna att ett belopp av högst bordeställas till förfogande för stöd av olika försök med nya vård-och behandlingsformer för narkotikamissbrukare, 9) 1972:1624 av fruKristensson (m) vari hemställts a) att riksdagenskulle anhålla att Kungl. Maj:t gav i uppdrag att skyndsamtutfärda råd och anvisningar för narkomanvårdens bedrivande i enlighet med vadsom anförts i motionen, b) att skulle anhålla attKungl. Maj:t undersökte möjligheterna att låta inrätta ett centralt register ienlighet med vad i motionen anförts. 10) 1972:1625 av m. fl. (c) vari hemställtsatt vid sin behandling av propositionen 1972:67 beslutade a) att hos Kungl.Maj:t anhålla om uppdrag åt eller annat centralt organ omutarbetande av informationsmaterial i narkotikafrågan, b) att hos Kungl.Maj:t anhålla om förslag till ändrade statsbidragsbestämmelser förnarkomanvärden för den kommande treårsperioden, så att full kostnadstäckningskulle utgå för anordnande av vårdplats för ändamålet, c) att hos Kungl.Maj:t anhålla om förslag till sådana statsbidragsbestämmelser att statsbidragskulle utgå av vårdkostnaden vid vård av narkomaner i enskildahem, d) att ställdes till socialstyrelsensförfogande för behandhngsforskning inom narkomanvården, e) att hos Kungl. Maj:t anhålla attdepartementsarbetsgruppen för låginkomstfrågor gavs i uppdrag att skyndsamt utreda möjligheterna att genom lagstiftning eller på annat sätt underlätta för narkomaner, alkoholister och straffade att i samband med rehabilitering erhålla arbete, utbildning och bostad. A. beträffande förstärkning av resurseratt lämnade utan erinran vad i propositionen 1972:67 anförts i dennadel. B. beträffande frekvensundersökningar att riksdagenlämnade utan erinran vad i propositionen 1972:67 anförts i denna del, C. beträffande försöksverksamhet med olika former av vårdför narkotikamissbrukare att med avslag på motionen 1972:1623 i motsvarande del lämnade utan erinran vad i propositionen 1972:67 anförts i denna del, D. beträffande ny eller ändrad lagstiftning om tvångsvård m.m. av narkotikamissbrukare att skulle avslå motionen 1972:1572, motionen 1972:1008 samt motionen 1972:1604 i motsvarande del, E. beträffande frågan om tillämpningen av lagen omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall att skulle avslå motionen 1972:190, F. beträffande riktlinjerna för narkomanvården attriksdagen skulle avslå motionen 1972:1623 i motsvarande del, G. beträffande statsbidragsbestämmelserna för narkomanvårdsom ej sker i enskilda hem att skulle avslå motionen 1972:1623 och motionen 1972:1625, båda motionerna i motsvarande del, H. beträffande statsbidragsbestämmelserna för narkomanvårdsom sker i enskilda hem att skulle avslå motionen 1972:1625 imotsvarande del, I. beträffande råd och anvisningar från socialstyrelsenrörande narkomanvården att skulle avslå motionen 1972:1624 imotsvarande del, J. beträffande förbättrad information till läkare rörandenarkomanvården att skulle avslå motionen 1972:229 i motsvarande del, K. beträffande ett centralt register övernarkotikamissbrukare att skulle avslå motionen 1972:1624 imotsvarande del, L. beträffande ett centralt dataregister överförskrivningen av psykotropa droger att skulle avslå motionen1972:229 i motsvarande del, M. beträffande utarbetande av informationsmaterial inarkotikafrågan att skulle avslå motionen 1972:1625 i motsvarandedel, N. beträffande narkomanvårdsforskning att skulleavslå motionen 1972:1625 i motsvarande del, O. beträffande en parlamentarisk utredning rörandebekämpning av narkotikamissbruket att skulle avslå motionen 1972:667,motionen 1972:1004, motionen 1972:229 och motionen 1972:1604, de bådasistnämnda motionerna i motsvarande del, P. beträffande visst uppdrag till den s. k.låginkomstgruppen att skulle avslå motionen 1972:1625 i motsvarandedel. Vissa åtgärder mot narko tikam issbru -ket, m. m. 1. beträffande försöksverksamhet med olika former av vårdför narkotikamissbrukare av herrar () och (), vilka ansettatt utskottet under C bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1972:1623 i motsvarande del gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört. Vissa åtgärder mot narkotikamissbruket, m. m. 2. beträffande statsbidragsbestämmelserna för narkomanvårdsom ej sker i enskilda hem av herrar i (c), (),i (c) och () samt fröken i (c), vilka ansett att utskottet under G bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:1623 ochmotionen 1972:1625, båda motionerna i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t tillkänna vad reservanterna anfört. 3. beträffandestatsbidragsbestämmelserna för narkomanvård som sker i enskilda hem av herrar i (c) och i (c) samt fröken i (c), vilka ansett att utskottet under H bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:1625 imotsvarande del gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 4. beträffanderåd och anvisningar från rörande narko manvården samt förbättrad information till läkare rörande narkomanvår den av herrar Carlshamre (m) och (), vilka ansett att utskottet under I och J bort hemställa, 1. beträffande råd och anvisningar från socialstyrelsenrörande narkomanvården att i anledning av motionen 1972:1624 imotsvarande del gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, J. beträffande förbättrad information till läkare rörandenarkomanvården att i anledning av motionen 1972:229 i motsvarandedel gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 5. beträffandeett centralt dataregister över förskrivningen av psyko tropa droger av herrar Carlshamre (m) och (), vilka ansett att utskottet under L bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:229 imotsvarande del gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 6. beträffandeen parlamentarisk utredning rörande bekämpning av narkotikamissbruket av herrar (), Carlshamre (m). () och (), vilka ansett att utskottet under O bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:667, motionen1972:1004, motionen 1972:229 och motionen 1972:1604, de båda sistnämndamotionerna i motsvarande del, hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att en kommissiontillsattes i enlighet med vad reservanterna förordat. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av fruMarklund (vpk). Genom propositionen 1972:67 hade Kungl. Maj:t framlagtförslag till vissa åtgärder mot narkotikamissbruket, m. m. För propositionens huvudsakliga innehåll har redovisninglämnats under socialutskottets betänkande nr 21. I samband med propositionen hade justitieutskottetbehandlat A. Vid början väckta motioner 1972:178 avherr m. fl. (m), 1972:213 av fruKristensson m. fl. (m), 1972:336 avherr Nisser m. fl. (m), 1972:430 avherr m. fl. (m), såvitt nu var i fråga, 1972:896 av herrar i (c) och i (c), 1972:914 avherr m. fl. (m), Vissa åtgärder mot narkotikamissbruket, m. m. I anledning av propositionen väckta motioner 1972:1514 avherr m. fl. (m), 1972:1626 avherr (vpk) vari hemställts att skulle avslå förslagen omändring av narkotikastrafflagen och lagen om straff för varusmuggling. A. att beträffande frågan om skärpning avstraffet för grovt narkotikabrott 1. med avslag påmotionen 1972:1514 samt motionen 1972:1626 i denna del skulle bifallapropositionen 1972:67 såvitt avsåg förslaget till lag om ändring inarkotikastrafflagen, 2. skulle avslåmotionen 1972:336 i den mån den icke tillgodosetts genom utskottets hemställanunder A 1, B. att beträffandefrågan om skärpning av straffet för grov varusmuggling, som avsåg narkotika, med avslag på motionen 1972:1626 i denna del skulle bifalla propositionen 1972:67 såvitt avsåg förslaget till lag om ändring i lagen om straff för varusmuggling, C. att skulle bifallapropositionen 1972:67 såvitt avsåg förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovt narkotikabrott m. m,, D. att beträffandeverkställigheten av ådömd påföljd och förstärkning av resurser 1. lämnade utanerinran vad i propositionen 1972:67 anförts i denna del, 2. skulle avslåmotionerna 1972:213 och 1972:896 samt motionerna 1972:430 och 1972:914 i dennadel, alla i den månde icke tillgodosetts genom utskottets hemställan under D I, 3. skulle avslåmotionen 1972:178, E. att beträffande bekämpandet av deninternationella brottsligheten skulle avslå motionen 1972:914 i denna del, i den mån den icke tillgodosetts genom utskottets hemställan under D I. Reservation hade avgivits av (vpk), som ansett att utskottet under A och B bort hemställa. Vissa åtgärder mot narkotikamissbruket, m. m. A. att rikdagen beträffande frågan om höjning avstraffmaximum för grovt narkotikabrott 1. med bifall tillmotionen 1972:1626 i denna del och med avslag på motionen 1972:1514 skulleavslå propositionen 1972:67 såvitt avsåg förslaget till lag om ändring inarkotikastrafflagen, 2. skulle avslåmotionen 1972:336, B. att beträffande frågan om höjning avstraffmaximum för grov varusmuggling som avsåg narkotika med bifall till motionen 1972:1626 i denna del skulle avslå propositionen 1972:67 såvitt avsåg förslaget till lag om ändring i lagen om straff för varusmuggling. HerrGUSTAVSSON i (c): Ett par av de ärenden som står på dagensföredragningslista berör på ett alldeles speciellt sätt den unga generationen. Det första ärendet gäller narkotikamissbruket och detförslag som behandlats i anledning av propositionen 67. Denna propositionupptar fem punkter med förslag till olika åtgärder för att på ett effektivaresätt konmia till rätta med dessa allvarliga problem. har behandlat punkterna 1-4, ochsocialutskottet har haft att yttra sig om punkten 5 som gäller förstärkning avsocialstyrelsens resurser, frekvensundersökningar samt försöksverksamhet medolika former av vård för narkotikamissbrukare. Dessutom har i socialutskottetbehandlats tio motioner i samband med propositionsbehandlingen. Rent allmänt vill jag uttala min tillfredsställelse medpropositionens innehåll. De förslag som läggs fram såväl i fråga om de högrestraffsatserna som beträffande de ökade möjligheterna till adekvat vård börverksamt kunna bidra till att komma till rätta med den sanihällsfara somnarkotikan utgör. Det innebär som föredragande statsrådet säger att fortsattkamp mot missbruket är nödvändig och att den måste föras på många fronter. understryker ånyo vikten av effektiva insatser över helaätgärdsfältet. Även frågan om att förebygga missbruket där samällsplaneringenoch miljöfrågorna spelaren betydelsefull roll vill jag starkt framhålla idetta sammanhang. Jag vill poängtera värdet av att det tycks råda starkuppslutning kring målsättningen att det skall vidtas effektiva åtgärder. Tyvärrmåste jag säga att det dröjde alltför länge innan regeringen på allvar tog itumed dessa svåra frågor. Narkotikaproblemet aktualiserades tidigt på 1960-taletvid skilda tillfällen i , problemet växte och spred sig så småningomöver hela landet. Men det var först som regeringen ingrep ochlade fram ett tiopunktsprogram för insatser på en bredare front, och 1969 komförslaget om skärpta straffbestämmelser för grovt narkotikabrott och grovvarusmuggling av narkotika från fyra till fängelse. krävdevid det tillfället i partimotion en höjning av maximistraffet förgrovanarkotikabrott till . Motivet vid det tillfället för vårt ställningstagande tillhöjning av straffsatserna var bl. a. följande. Tillverkning, försäljning ellersmuggling av narkotika i stor skala kan jämställas med mord. fängelse eller på livstid, och även för grov misshandel är maximistraffet så högtsom . Vi framhöll också att om narkotikalangaren ådöms ett långtfängelsestraff så får de sociala myndigheterna större möjligheter att under enlängre period ta hand om dem som varit langarens kunder och blivit hans offer,för att ge dessa vård. Man isolerar försäljaren från hans marknad och kan då sätta in effektiva vårdåtgärder. I den debatt som då fördes i anledning av vårt förslag omstraffskärpning till gjordes nästan gällande att centerförslaget var attsprida mörker över andra kammarens debatt. Utskottsmajoriteten i andralagutskottet tillbakavisade vårt krav med att säga, att "när det gällerden i motionen diskuterade frågan om straffets avskräckande verkan villutskottet framhålla att för brottslingar av den typ som ägnar sig åt illegalnarkotikahantering i stor skala torde det, då det gäller maximistraff av sådanlängd varom nu är fråga, vara mindre avgörande om straffmaximum bestämmes (vid flerfaldig brottslighet) eller ". Även om den del av propositionen som berör straffsatsernainte behandlats av socialutskottet vill jag notera med tillfredsställelse detändrade synsätt på denna fråga som inträtt hos regeringen , därföredragande statsrådet nu i klartext understryker straffhotet som verksamtmedel, när han säger att "straffhotet och den kriminalpolitiskabehandlingen i övrigt av personer som gjort sig skyldiga till grovanarkotikabrott är en faktor bland flera av betydelse i kampen mot deninternationella narkotikatrafik som är inriktad på vårt land". Vi har som ledamöter av denna riksdag med jämna mellanrumblivit uppvaktade med olika skrifter och stenciler där det protesterats mot dehöjda straffsatserna m. m. Många demonstrerar ju ofta i detta land motmissförhållanden och olika företeelser. Men jag ställer faktiskt frågan: Varfördemonstrerar de inte mot narkotikaeländet som finns runt omkringdem? Vill de öppna sina ögon kan de ju inte undgå att se hur deras jämnårigaundan för undan faller offer för hänsynslösa element. Varför demonstreras detinte mot dessa narkotikabranschens profitörer som bedriver sittarbete med allt större förslagenhet och hänsynslöshet och utövar en verksamhetsom bryter ner stora delar av ett helt folk? Jag var kritisk i den kammardebattvi hade 1969 när de nuvarande bestämmelserna fastställdes. Men jag vill likaöppet uttala tacksamhet mot statsrådet för de förslag som denföreliggande propositionen innehåller. Därmed övergår jag till ett par reservationer som jag ärmed på i socialutskottets betänkande. Båda gäller vårdsidan. Vi kan medbeklagande konstatera att vårdplatsantalet inte ökat i den utsträckning somvarit önskvärd och nödvändig. Det framgår av propositionen att det finnshögst ett hundratal platser på behandlings- och inackorderingshem. Skall vi fåett resultat av de samlade vårdinsatserna, så måste utan tvivel platsantaletväsentligt utökas, vilket är av största betydelse för eftervård, utslussning isamhället och en fullständig rehabilitering. Detta är en ekonomisk fråga. Vireservanter har den uppfattningen att staten måste ta ett större ekonomisktansvar för att klara denna betydelsefulla men Vissa åtgärder mot narko tikam issbru-ket, m. m. Vissa åtgärder mot narko tikam issbru-ket, m. m. ocksåekonomiskt tunga uppgift. Att antalet vårdplatser inte ökat i den utsträckningsom är erforderligt kan ha sin grund i att bestämmelserna för anslagen ärsådana att de behöver ändras. Utformningen tycks inte utgöra tillräckligstimulans för utbyggandet av vårdplatser för eftervård. Statsbidragen ärsannolikt för snäva och ger inte utrymme för bidrag till varierade ochindividanpassade vårdformer. I motionen 1625 av m. fl. centerpartister,en motion som vi reservanter ställer oss bakom begäres att statsbidragenunder en treårig aktiveringsperiod bör utformas så att de ger full täckning förfinansiering av såväl konventionella behandlingsinitiativ som mer smidiga och ispeciella situationer insatta behandlingskollektiv, lägervistelse ochintensivplatser, för att ange några exempel. Huvudansvaret bör åvilahuvudmannen, även då full kostnadstäckning utgår. Och vi begär i reservationen2 att regeringen förelägger förslag i enlighet med dessa riktlinjer. Utskottet avstyrker detta förslag och säger:"Utskottet vill inte hålla för uteslutet att den överdrivna vårdpessimismsom inte sällan kommer till uttryck i uttalanden rörande narkomanvården iförening med avsaknaden av närmare anvisningar rörande uppläggningen av vårdenkan ha påverkat huvudmännen vid den prioritetsbedömning som måste ske inomlandstingen och kommunerna." Jag ifrågasätter om det inte är något avöverdrift av utskottsmajoriteten att tala om denna "överdrivna vårdpessimism". Jag är medveten om svårigheterna för huvudmännen.