prot · FV0954 · 1972-12-31 00:00:00 — Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 2 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 6 av herrar i och iRöstånga, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjustitieutskottets hemstäUan i betänkandetnr 6 punkten 2 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 6 protokoll 1972. den 7 aprU 1972 Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 2 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 mom. 2-4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 54 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fmKristensson begärde Fredaeen den rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna om- y pril 1972 röstning gav följande resultat jg _ ]Anslag till kriminal- Nej - 141 '"'« Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 10 av herrar i och Peterssoni , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 mom. 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 1 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruKristensson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 5 mom. I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 11 av den 7 aprU 1972 ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstnmgsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Mom. 2 och 3 Utskotte'ts hemställan bifölls. Punkterna 6 och 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 6 ensamrätt till tråd- ochlänköverföring av radio-och TV-program Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 14 i anledning av motion angående ensamrätt tUltråd- och länköverföring av radio- och TV-program. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:99 av m. fl. (fp) vari hemställts att hosKungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till liberalisering avgällande regler för tråd- och länköverföring av radio- och TV-program. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1972:99. Reservation hade avgivits av herrar () ochAhlmark (fp), vUka ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:99 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om förslag till liberalisering av gällanderegler för tråd- och länköverföring av radio- och TV-program. Den fråga som vi nu behandlar i anslutning tillkonstitutionsutskottets betänkande nr 14 är en gammal bekant. Den rör sig om enparagraf i radiolagen, som vi anser vara otillfredsställande till sinutformning. Delade meningar fanns redan vid lagens antagande 1966,Även då motionerade vi om en liberalisering av lagförslaget. Erfarenheternasedan dess har visat att speciellt utformningen av denna paragraf medfört enonödig inskränkning av de möjligheter som den tekniska utvecklingen skapat närdet gäller att ge allmänheten en god och allsidig information på kultur- ochnyhetsbevakningens område. Som särskUt omotiverad framstår inskränkningen närdet gäller sändningsformer som inte tar i anspråk något utrymme i etern atttala om, t, ex, tråd- och länköverföringar. Med stöd 5 § i radiolagen har nekattillstånd till utsändning av en del idrottsevenemang, bl. a. kvalmatcher ifotboll. Är 1969 avslogs ansökan om överföring av de gudstjänster som den amerikanskeväckelseevangelisten ledde i . Man hadeavsett att gudstjänsterna skulle åtemtsändas på TV-skärmar i några städer, bl.a. , och , Från Dortmund utsändes gudstjänsterna tUl 11länder och 36 städer, och t, ex, gav tillstånd, men i Sverigegick det inte. Vi har upprepat vår begäran om enöversyn av radiolagen. Utskottet hänvisar nu tUl den tillsatta massmedieutredningenoch anser att frågan faller inom ramen för dess uppdrag, och det må varariktigt. Vi anser emellertid att förslag om en liberalisering av de gällandereglerna för tråd- och länköverföring av radio- och TV-program bör föreläggasriksdagen redan under innevarande år. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till den vidbetänkandet fogade reservationen av och mig. den 7 aprU 1972 ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program 1detta anförande instämde i (fp). HerrSVENSSON i EskUstuna (s): Det är alldeles riktigt som , att det är en gammal bekant som behandlas det framgår ju avbetänkandet. Det är också traditionellt att herrar och ärensamma reservanter i denna fråga. Motivet till konstitutionsutskottsmajoritetens yrkande omavslag på motionen har mest utförligt angivits utlåtande frånkonstitutionsutskottet, och då hänvisade man till de grundläggande principernaför rundradioverksamheten. Så länge rundradiosändningarna av tekniska skälmåste inskränkas kräver en demokratisk ordning att de brukas på villkor somtjänar de allmänna intressena. Yttrandefriheten kan inte garanteras, såsom maneftersträvat då det gäller det tryckta ordet, genom etableringsfrihet utangenom ett avtal mellan och staten, där bolaget åläggs att verkaför allsidighet i programutbudet, har ensamrätten inte bara till detraditionella kanalerna i radio och television utan även till rundradiosändningi etern och med tråd. Och motivet - det vill jag starkt betona för herrNelander till de bestämmelser i radiolagen som nu kritiserar ärinte att det skuUe finnas tekniska hinder för trådradiosändningar. Som SverigesRadio framhållit har bestämmelserna tillkommit för att man befarar att dessatrådradiosändningar, särskilt i större städer, med hjälp av reklaminkomster ochannan kommersiell verksamhet skulle få en så betydande omfattning att SverigesRadio skulle få svårigheter att svara för den allsidighet i programutbudet somstipuleras i avtalet med staten. Då nu kritiserar den här lagstiftningen ochkräver en liberalisering av reglerna, så kanske man hade väntat sig att han,eftersom motionen har återkommit så ofta, närmare skulle ha klargjort vad somåsyftas med kravet. Det har motionärerna inte gjort vare sig ellertidigare. Syftar motionärerna till att skapa en etableringsfrihet i etern avsamma slag som etableringsfriheten för tidningarna ja, då är motionen den 7 aprU 1972 ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program Men gäller det bara den mindre frågan om 5 § i radiolagen är jaglitet förvånad över att nu kommer tillbaka med det här gamlaexemplet med . Det tyder väl inte på något mera långtgåendemissnöje med tillämpningen av ensamrätten enligt 5 § radiolagen, att man intehar kunnat hitta något färskare exempel. Ansökan om detta kom in ,och man har inte , trots att man lagt fram motionen, kunnatfärska upp exempelsamlingen. Jag tycker också att man borde nämna, att i en rad fallhar sändningar tillåtits - bl. a. från idrottsevenemang. Det har då skett pågrund av att man inte har vänt sig till en större allmänhet utan tUl en merasluten krets, t. ex. medlemmar i idrottsföreningar. Och man har exempelvistUlåtit medlemmar av moderata samlingspartiet att via mobiltelefonkorrespondera med sin partiledare. Det har inte ansetts vara riktat till en såstor allmänhet, utan man har tillåtit en sådan sändning inom ramen för 5§. har ju massmedieutredningen tillsatts, och i direktiventill den sägs att det på radions och televisionens område saknas faktiskaförutsättningar för en sådan obegränsad rätt att använda medierna som står detryckta skrifterna till buds. Utredningens uppdrag är att i grundlag förankrade principer som ger de bästa garantierna för en vidsträckt yttrande- ochinformationsfrihet i dessa medier. Därför kommer utredningen att övervägafrågor som berör överlåtelse av sändningsrätten från och vem somskaU ha rätten att använda ett ökat etemtrymme utöver de kanaler som användsav - tre kanaler för ljudradio och två kanaler för television.Att nu resa krav på åtgärder finner jag olämpligt. Denna fråga måste lösas iett sammanhang, . När nu gör sig till tolk föryttrandefriheten i etermedierna vill jag fråga: Är det inte risk då för att manurholkar ensamrätt, som ju bygger på att man uppställt krav omatt främja allsidigheten i programutbudet? Är det inte i själva verket enattack mot yttrandefriheten i etern som här gör? Med detta vUl jag yrka bifall till utskottets hemställan. () kort genmäle: Nej, det är inte någon attack motyttrandefriheten. Det är tvärtom för att främja yttrandefriheten som motionenväckts och denna reservation har avgivits i . Sedan har jag inte alls sagt att haråberopat de tekniska hindren. i EskUstuna sadeockså att inga ansökningar har inkommit sedan ärendet om varaktuellt. Nej, men eftersom man då fick avslag är det väl rätt förklarligt inte nu kommer tillbaka och begär tillstånd. Man vet ju att det bliravslag. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Yttrandefriheten är faktiskt en viktig fråga, , ty om man inte satsar på ensamrätten kan maninte heller styra Förutsättningen för ensamrätt är att företagetiakttar allsidighet i det religiösa programutbudet och i programutbudet överhuvud taget. Om vi får en utveckling av det slaget att man så att säga ilönndom, bakvägen, urholkar ensamrätten och släpper fram kommersieUa intressenoch andra grupper som får svara för programutbudet - ja, då tycker jag att detskapas betydande risker för yttrandefriheten. Förutsättningen föryttrandefrihet i etern kan aldrig vara etableringsfrihet. Låt oss diskutera de möjligheter som nya programkanalerger, men låt oss göra det i massmedieutredningen, som har att pröva yttrandefrihetsfrågornaför samtliga massmedier! den 7 aprU 1972 ensamrätt till tråd-och länköverföring av radio-och TV-program () kort genmäle; Detta var ett något egendomligt uttalande omyttrandefriheten. Skulle vi då bara ha en enda tidning, , om detskall vara möjligt att tillfredsställa kraven på yttrandefrihet? i EskUstuna (s) kort genmäle: Nej, som jag sade tidigare byggeryttrandefrUiets-principen när det gäller tidningarna på etableringsfrihet ochatt man alltså har möjligheter tUl mångsidighet på det sättet. Men jag ber attfå understryka att det i vissa faU har fått kompletteras med speciella insatserför att man skall få en reell yttrandefrihet på delområdet. Jag står dock fastvid att där bör etableringsfriheten vara grunden. Men i etern är vi bundna avinternationella överenskommelser som gäller tekniska ting vid sändningarna. Detfinns bara ett begränsat antal kanaler, och då tvingas man i ett avtal mellanstaten och att stipulera villkoren, som just är allsidighet iprogramutbudet. På det sättet tillgodoser vi yttrandefriheten inometermedierna. Detta är inte alls så konstigt som det låter för herrNelander. HerrAHLMARK (fp): Det är helt förbryUande inlägg vi hört iEskilstuna hålla här. Han talar om etermedia, utrymmet i etern osv.Men det här handlar ju om trädradio, tråd television, kabelradio,kabeltelevision. Sändningarna går alltså via länkar och tråd och inte i luften,så att säga. Men tycks inte ens ha uppfattat denna grundläggandedistinktion. Den här debatten handlar inte om etermedia utan om trådsändningar. Det är mycket ledsamt om är representativför sitt parti på denna punkt. Det håller nämligen på att ske en oerhört snabbutveckling för kabeltelevision och kabelradio ute i världen. Utan att inkräktapå utrymmet i etern ökar möjligheterna att till hemmen överföra mängder av TV-och radioprogram - via tråd och länkar. håller på att vinna storasegrar i flera länder. I är redan flera miljoner amerikaneranslutna till system med kabel-TV, i och har utvecklingen hunnitganska långt, och i , och byggs kabelsystemen ut. IBelgien kan man redan se en framtid då hela landet är, som någon sagt,TV-kablifierat, Hela den den 7 aprU 1972 ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program utvecklingen tycks i ha förbisett. Han tror fortfarande att vitalar om etermedia. Fördelarna med denna utveckling är uppenbara. Man spararin radiofrekvenser, man får i regel en helt perfekt bild utan de störningar somär så vanliga med vanlig TV, Man får chans till en lokal radio och TV på etthelt annat sätt än nu och man får ett system med en rad kanaler som kananvändas för helt olika typer av program och för meddelanden i bådariktningarna. Tekniker och massmediaforskare talar om en framtid där ettkabelsystem av det här slaget är lika naturligt som dagens telefonsystem. Dethar redan skrivits böcker om elektroniskt utsända tidningar, omdatahemterminaler som kan avlasta mycket av hushåUs-arbetet, om chans tillindividuell beställning av filmer och TV-program ungefär som ett slagsbildbibliotek. Kabeltelevisionen öppnar väldiga möjligheter, inte för dennärmaste framtiden men för den längre fram. Det finns inte enantydan i de anföranden i hållit om att han förstår deväldiga möjligheter som här öppnar sig. Det är klart att denna utveckUng inte kan ske utanlagstiftning - det har jag aldrig hävdat; hävdar det förvissointe heller. De investeringar som görs blir oerhört stora. Längre fram kan manpå ett helt annat sätt än nu i nya bostadsområden bygga in kablar tillhushållen för att från början så billigt som möjligt göra länk- och tråd-TVtill en praktisk möjlighet. Vid sidan av TV via etervågor som så långt mankan överblicka fortsätter att vara överiägset när det gäller riksprogram,aktualiteter och en del annat kommer alltså kabelprogrammen att öka denlokala informationen och de enskUda tittarnas personliga valfrihet. Men kravetpå regler och lagstiftning betyder naturligtvis inte att tråd-och länkprogramför radio och TV också i fortsättningen bör vara en del av Radiosmonopol. Här gör i EskUstuna sitt andra avgörandemisstag. Han menar att bara för att man måste ha regler, så måstetrådsändningen ingå i monopol, som . Men det kan ju finnasnågonting emellan den totala friheten och det totala monopolet. Det kan jufinnas mellanlägen. Vi skaU gärna skissera sådana för . För honomfinns det bara fuUständig frihet eller totalt monopol. Det är en förskräckande tankeatt i skulle ha rätt. Det skulle betyda att företagetSveriges Radio fortsatte att svälla ut och ta hand också om alla typer avlokala sändningar och kabel-TV-nätet . Det vore att skapa en olidligbyråkrati, om det monopol vi har för etersändningar skulle förstärkas genom attförenas med ett monopol för kabelsändningar, som jag upprepar det - inte aUskonkurrerar om rad iof rekvenserna. Därför är 5 § i radiolagen en oformlighet. Den säger attSveriges Radio har ensamrätt också till program som går via länk och tråd. upphäva den ensamrätten får man anhålla om den saken hos ,Men om värnar om sin monopolställning också för kabelprogram,kan man inte överklaga ens hos Kungl, Maj:t, Det är först när Radiogår med på att program utanför företaget överförs inom landet som det blirregeringen som får besluta. monopolet.Så dogmatiskt formulerad är 5 § i radiolagen. Vi vet hur den har missbmkats. Det mest kända fallet är gammalt. har redan med all rätt varit inne på det. I april1970 höll en serie gudstjänster från Dortmund i . Deöverfördes via Eurovisionens reservlänk till nio länder och 36 städer. Mantappade av programmen via tråd, överförde gudstjänsterna till jättelikafilmdukar i stora, hyrda hallar. Tiotusentals människor kunde med den tekniken,alltså kabel-TV till i regel sporthallar, följa väckelsekampanjen i just detögonblick då höll sina predikningar i Dortmund. Vi vet att dessa predUcningar inte aUs konkurrerade omnågot eterutrymme. Det hade inte kostat statsmakterna eller televerketnågonting. Det fanns organisationer uppbyggda på fyra ställen i landet somskulle se till att det hela fungerade och som skulle betala sändningarna.Överföringen tilläts i de flesta demokratier i , också i länder medradio- och TV-monopol, såsom och , vilket också understrukit. Även till en av kommuniststaterna var det möjligt attöverföra gudstjänstkampanj. Det vara bara i man sade nej. Väckelsekampanjenförbjöds i praktiken i vårt land. De frikyrkliga samfund och andra som iStockholm, , och planerat att överföra väckelsemötenafick avslag på sin begäran. värnade om sin monopolställning. 5 §i radiolagen gav chans att hindra det som tilläts i andra europeiskademokratier och i . säger att om man skuUe tillåtagudstjänstkampanjer och liknande skulle det växa upp ett väldigt kommersielltledningsnät etc, då har man släppt krafter fria som sedan inte kan behärskas.Se på ! Väckelsekampanjen överfördes till , , , ,, och . Var det till nackdel för norrmännen attsändningarna tilläts? Minskade norrmännens frihet? Var det "en attack motyttrandefriheten" i att sändning tUläts i några städer i ? Hardet vuxit upp ett omfattande ledningsnät i privat regi och medkommersiella syften? Det skulle ha gjort det, om i Eskilstunahade rätt. säger att vi tjatar om detta och att vi intedrar upp några nya fall. Men de samfund som drabbades vet juatt det inte tjänar mycket till att bygga upp samma typ av organisation, hyrasamma typ av möteslokaler, inleda samma slag av internationellt samarbete. Tynär allt detta är uppbyggt och stora ideella krafter har samlats för enväckelsekampanj säger ändå nej. Det är inget stimulerandeperspektiv. Skall vi ha en skandal å la för attherr skall bli nöjd? Räcker det inte att principen blivit belyst avdetta fall - av en rad andra fall också, i och för sig föratt i skall inse att det handlar om en princip? Fallet med de förbjudna väckelsemötena handlar, enligtfolkpartiets mening, om gränserna för mötes- och yttrandefriheten. Det handlarinte alls om vad vi personligen anser om . Där har vi starkt olikameningar här i kammaren och i den Uberala rörelsen. Det handlar om vår ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program 6* protokoll 1972. ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program demokratiskaplikt att underlätta för ideella rörelser att överföra sitt budskap. Vi vill alltså liberalisera radiolagen på den här punkten.De andra partierna skyller på massmedieutredningen. Den utredningen kommer attarbeta . Dess arbetsuppgifter är oerhört vidsträckta. Den harknappast hunnit fundera mycket på radiolagen i det här avseendet. Varför kanman då inte bryta ut den del av radiolagen som förhindrar tråd- ochlänksändningar och Uberalisera den? Detta är vad föreslår, och jagyrkar bifall tUl vår reservation. Vi får återkomma tUlkabeltelevisionens och kabelradions framtid i . Vi kan inte lösaproblemen . En slutgiltig lagstiftning på ett område som utvecklas såsnabbt som detta kan vi inte åstadkomma eller , om det ensnågonsin blir möjligt. Men vi kan ta bort en grov oformlighet i vårlagstiftning. Vi kan liberalisera en paragraf, som på ett orimligt sättbegränsar mötes- och yttrandefriheten i . Min fråga till iEskilstuna blir därför: Anser ni socialdemokrater att det var rimligt attförbjuda en överföring via tråd och kabel till av ? Om ni tycker att det var felaktigt, varför vUl ni då inteändra den lag som gjorde detta övergrepp möjligt? HerrSVENSSON i EskUstuna (s): stod namn påtalarlistan. Det hade varit bra om vi hade fått föra denna debatt i går,eftersom inte har lyssnat på mig utan läser upp sitt anförandehelt oberoende av vad jag har sagt. Är det verkligen retorik vi skall syssla med i dennakammare? Är det inte en diskussion om reella problem? Och detta är ett reelltproblem. Tvärtemot vad påstod i sitt i förväg skrivna anförande,sade jag att motivet till de bestämmelser i radiolagen som är inte att det skuUe finnas tekniska hinder för trådradiosändningar.Som har framhållit har bestämmelserna tillkommit därför att manhar befarat att dessa trådradiosändningar, särskilt i större städer, med hjälpav reklaminkomster och annan kommersiell verksamhet skulle få en så betydandeomfattning att ensamrätt urholkades. Det låter ju väldigt illa för att tala omensamrätt. Men låt mig då tala om fömtsättningen för ensamrätt. Vilken är den?Jo, det är allsidigheten - det som det talas om i radiolagen som påbjuderSveriges Radio att ge ett allsidigt utbud. Jag bryr mig inte så mycket om fallet och omman får lyssna till honom i ett antal städer. Det var den prejudicerande verkanhärav som man genom radiolagen ville komma åt.