prot · FV0963 · 1972-12-31 00:00:00 — Vidare reagerar vi mycket starkt mot att det föreslagnarådet endast skulle ha en rådgivande karaktär och att frågorna skall avgöras avregeringen. Det innebär ingen reell makt för dem som blir drabbade avregistreringen inom datatekniken. Dessutom anser ju finansministern, enligt vadhan sade här i kamm.aren för inte så länge sedan, att det som är bra förföretagen också är bra för folkel - del bör man ha i minnet när man skall taställning till frågan om regeringen skall fatta avgörandet när privatnäringsliv, t. ex. ett försäkringsbolag, vill utnyttja de informationer somdatatekniken erbjuder. den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, m. m. i (c) kort genmäle: Här har åberopatsprincipbesluten . För att vara garderad har jag medupplysningstjänstens benägna bistånd forskal i denna fråga för atl se vad somegentligen har hänt. Men alldeles oavsett vilka principbeslut som fattatstidigare måste man ta hänsyn till att verkligheten faktiskt är föränderlig ochatt riskerna på dataområdet kan framstå i annan dager än de gjorde 1963. Efter finansministerns inlägg blev jag övertygad om attden som sitter i den direkta maklulövningsposilionen i serannorlunda på denna sak än den som betraktar frågan så att säga utifrån. Dethar jag i och för sig förståelse för. Men man kan väl ändå säga om behandlingenav CPR och hela denna historia, som egentligen bökade -så värst gammal är den alltså inte - att visserligen har haftmöjligheter att ta del av behandlingen men att regeringen ingalunda varitangelägen att fråga vilka synpunkter har. Det ena steget efter detandra har tagits genom Kungl. Sedan säger finansministern atl delinte finns någon tanke bakom en del av det som har sagts . Samtidigtantyder han att det visst finns tankar, men inte de som borde finnas. Dessutomsäger han att han mycket väl kan tänka sig att denna diskussion skulle kunnaföras om det var den framtida datautvecklingen som skulle diskuteras. Det är pådenna springande punkt som vi väsentligt skiljer oss åt. Reservanterna i skatteutskottethar ansett att frågan om CPR innebär ett viktigt principiellt ställningstagandesom har stor betydelse för hur vi skall tygla den framtida datautvecklingen.Som i har sagt innebär valet av system oanade möjligheteratt integrera uppgifter i detta centrala personregister. Den riskentycker jag atl vi skall diskutera mot bakgrund av den förträffliga utredningsom har aviserat snart skall komma. Mer bråttom är det inte. Jag är fullständigt överens med herrfinansministern om att land, inklusive datorer, skall med lag byggas, men jaghar här i kammaren i svar på frågor vägrats några som helstgarantier för att man skulle invänta lagarna innan man vidareförde denutbyggnad av Inrättande av ett centralt personregister, m. m. databankernaoch deras sammankoppling som var påbörjad. När vi nu har fått meddelande om attOSK-utredningen så berömvärt har skyndat sig, så tycker jag det är ett mycketstarkt argument för att vi verkligen väntar pä lagarna. De här senaste inläggen ger mig väl baraanledning lill två små kommentarer. i Bäckmora är inte övertygad, och jag trorpå honom när han säger det, för jag har en mycket bestämd känsla av atl haninte vill bli övertygad i den här frågan. i talar om atl den senastefolkräkningen skapade en viss irritation och tar det närmast såsom intäkt förfaran av datasamhällets utbyggnad. Om jag inte minns fel hade den irritationeningenting med själva datatekniken att göra, utan den föranleddes av atl defrågeformulär som husägare och andra skulle fylla i ansågs vara för näsvisa.Följaktligen var det detta man blev irriterad av, och sedan fanns det enopinion som byggde under detta på ett enligt min mening alldeles onödigt ochöverdrivet sätt. Men att det skulle föreligga något slags speciellt samband medhur del insamlade materialet datatekniskt behandlades har jag väldigt svårt atlbegripa. i (m): Jag har inte tillmätt folk- ochbostadsräkningen någon särskilt stor betydelse i den här debatten; jag nämndeden bara såsom ett exempel på att det i alla fall har förekommit irritation.Saken är ju den att datasystemet gör det väldigt lätt för en myndighet både attskaffa fram uppgifter och att sedan behandla dem, och just av det skälet blir demånga gånger alldeles onödigt inträngande och omfattande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringspropo-sUion: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkställdes.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. Lades tUl handlingarna. betänkande nr 17 Utskolletshemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lUl dels utskottelshemställan, dels reservationen av i , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Nr 63 Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i den betänkandet nr 17 röstar ja, '''" ' '" ''°5f'' "'J- -------------------- Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av i . premieringav ''l omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: betänkande nr 19 Utskottets hemställanbifölls. § 4 Föredrogs finansutskottets belänkande nr 14 angåendeverkställd granskning av Stiftelsen verksamhet ochförvaltning. Utskottets hemställan bifölls. § 5 Skattefrihet vid premiering av sparande, m, m. finansutskottets betänkande nr 15 i anledning av Kungl,Maj:ts proposition 1972:22 med förslag till lag om skattefrihet vid premieringav sparande, m, m,, jämte motioner såvitt proposilionen och motionernahänvisats till finansutskottet samt skaiteutskottets betänkande nr 16 ianledning av Kungl, Maj:ts propositon 1972:22 med förslag tUl lag omskattefrihet vid premiering av sparande, m, m. jämte motioner, såvittpropositionen och motionerna hänvisats lill skattutskotlel. betänkande nr 15 och skatteutskottetsbetänkande nr 16 debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffande bådadessa betänk;mden framställs under den gemensamma överläggningen. I propositionen 1972:22 hade Kungl. Maj:t under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 18 februari 1972föreslagit att dels anta inom upprättat förslag tilllag om skattefrihet vid premiering av sparande, dels bemyndiga Kungl. Maj:t att, då konjunkturlägetföranledde det, förordna om premiering av frivilligt sparande av överskjutande preliminär 124 skatt i huvudsaklig överensstämmelse med vad i statsrådsprotokollet dels uppdra åt fullmäktige i att efter ihuvudsak de riktlinjer som departementschefen förordat handha administrationenav det föreslagna sparsystemet och eventuellt kommande premieringar avfrivilligt sparande, av överskjutande skatt, dels lill Kampanj för sparande m. m. för budgetåret1972/73 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , Proposilionen hade hänvisats tUlskatteutskottet i vad avsåg förslag till lag om skattefrihet vid premiering avsparande och i övrigt till finansutskottet. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesbland annat följande: "I propositionen föreslås en statlig premiering avsparande. Förslaget tar sikte i första hand på löntagare och därmed jämställdagrupper fysiska personer. Sparandet skall enligt förslaget vara regelbundet ochföreträdesvis ske vid källan. Sparat belopp sätts in på särskilt konto ibankinslitut eller i KF:s eller HSB:s sparkassor. Insättning på kontot skallske med och högst . På det sparadebeloppet utgår bankränta efter den högsta räntesats för inlåning sombankinstitutet eUer sparkassan tillämpar. Den som uppfyller sparsystemetsvUlkor får dessutom della i en av statsverket bekostad vinstutlolt-ning.Vinsterna i lotteriet är skattefria. Ulloltning äger rum i september månadnärmast efter varje sparar. Vidare får den som haft pengar från ett spararinnestående en skattefri premie om på dessa pengar, dockhögst . Denna premie bekostas tUl hälften av statsverket och tillhälften av sparinstitutet. Sparsystemet, som föreslås träda i kraft efterriksdagsbehandlingen av propositionen, är avsett att ersätta de nuvarandesparformerna ungdomens lönsparande och allmänna lönsparandet. Dessa föreslåsupphöra vid utgången av . Vinstulloltningen i dessa sparsystem skalldock äga rum på vanligt sätt . Deltagare i ungdomenslönsparande och allmänna lönsparandel ges rätt att flytta över sparat belopplill det nya systemet . Vidare begärs bemyndigande för Kungl. Maj ;talt, om konjunkturläget motiverar det, besluta om premiering av frivilligtsparande av överskjutande preliminär skatt i huvudsaklig överensstämmelse medreglerna i lagen (1970:616) om premiering av visst friviUigl sparande." I finansutskottets betänkande nr 15hade behandlats följande i anledning av propositionen väckta motioner 1972:1494 av herrar i (c) och Äsling (c) vari,såvitt nu var i fråga, hemställts att beslutade att man i denföreslagna sparformen gav möjlighet lill insättning kvartalsvis, 1972:1495 av herrar Annerås (fp) och () vari,såvitt nu var i fråga, hemställts atl beslutade alt insättning åsparkonto skulle kunna ske med och högst , 1972:1500 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu var ifråga, hemställts att beslutade atl det månatliga minimibeloppet förpremiesparande skulle sättas till samt att gav Kungl. Skattefrihet vid premiering av sparande, m. m. Skattefrihet vid premiering av sparande, m. m. Maj:l tiUkänna vad i övrigt framhållits i motionen beträffande det enskilda sparandetsvillkor och förutsättningar, 1972:1501 av herrar () och Ängström (fp) vari,såvitt nu var i fråga, hemställts att beslutade att det månatligaminimibeloppet inom ramen för premiesparandet skulle vara för alldärmed möjliggöra en bred förankring av sparandet, 1972:1502 av herrar () och Nordstrandh (m) varihemställts att skulle besluta att lägsta premieberältigade sparbeloppskulle vara eller del därav vid kortare avlöningsperiodersamt 1972:1503 av m,,fl, (fp, c) vari hemställtsatl beslutade att hos Kungl, Maj:t anhålla om utredning och förslagbeträffande utgivandet av elt värdesäkert obligationslån för försäljning lUlsmåsparare. Vidare hade behandlats den vid början väcktamotionen 1972:630 av (). 1. att riksdagenbemyndigade Kungl, Maj:t att, då konjunkturläget föranledde del, förordna ompremiering av frivilligt sparande av överskjutande preliminär skatt ihuvudsaklig överensstämmelse med vad i stalsrådsprolokoUel angivits, 2. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionerna 1972:1494, 1495, 1500, 1501och 1502, de fyra förstnämnda såvitt nu var i fråga, skulle uppdra åtfullmäktige i all efter i huvudsak de riktlinjer somförordats i statsrådsprotokollet och i utskottets yttrande handhaadministrationen av det föreslagna sparsystemet och eventuellt kommandepremieringar av friviUigl sparande av överskjutande skatt, 3. att riksdagentUl Kampanj för sparande m. m. för /73 under sjunde huvudtitelnanvisade etl förslagsanslag av , 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1503, 5. att rik.sdagenskulle avslå motionen 1972:630. Reservation hade avgivits av herrarLöfgren (fp). Burenslam (), () och (), som ansett attutskottet under 4 bort hemställa, att med bifaU till motionen 1972:1503 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag beträffande utgivandet av ettvärdesäkert obligationslån för försäljning till småsparare. 1 propositionen 1972:22 hade Kungl.Maj:t föreslagit att, utom annal, anta inom finansdepartementetupprättat förslag tUl lag om skattefrihet vid premiering av sparande. Redogörelse för det huvudsakliga innehållet i detta förslag hade lämnats i sammanfattningen ovan vid finansutskottetsbetänkande nr 15. betänkande nr 16 behandlades dels följande i anledning avproposilionen väckta motioner 1972:1494 av herrar i (c) och Äsling(c), såvitt nu var i fräga, 1972:1495av herrar Annerås (fp) och (), såvitt nu var i fråga, 1972:1500 av herrHelén m. fl. (fp) vari bland annal hemställts alt hos Kungl. Maj;tbegärde att de i motionen framförda förslagen beträffande höjning avkapitalskatteavdraget och beträffande de speciella skattemässiga incitamentenför bostadssparande med skyndsamhet prövades av den beslutade kommandeskatteutredningen, 1972:1501 av herrar () och Ängström (fp), såvittnu var i fråga, 1972:1504 av m. fl. (m) vari hemställtsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde all förslag förelades åretsriksdag lill sparstimulerande åtgärder i enlighet med vad i motionen anförts ombanksparande, bostadssparande, utbildningssparande, amorteringssparande,företagssparande, höjt extra avdrag vid kapitalbeskattningen, egen-förelagaresrätt till extra avdrag vid kapitalbeskattningen och delägar-sparande i aktier,.så att nya regler för enskilt sparande skulle kunna tUlämpas från och med den1 , den 21 aprU 1972 Skattefrihet vid premiering av sparande, m. m. dels de vid början väckta motionerna 1972:819 av m, fl, (m) vari hemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl, Maj:t begärde alt förslag förelades riksdagenom sparstimulerande åtgärder i enlighet med vad i motionen anförts ombanksparande, bostadssparande, utbildningssparande, amorteringssparande,förelagssparande, egenföretagares rätt lUl kapilalavdrag och höjt extra avdragvid kapitalbeskattningen, 1972:823 av m, fl, (fp) vari hemställts atlriksdagen i skrivelse till Kungl, Maj:t begärde alt de i motionen framlagdaförslagen syftande till atl främja hushållssparandel belystes och beaktades iden av beslutade skatteutredningen. A, atl , med avslag på motionerna 1972:1494,1972:1495 och 1972:1501, såvitt de hänvisats till skatteutskottet, och med bifall till propositionen 1972:22, såvitt den hänvisats till skatteutskottet, skulle anta det vid propositionen fogade förslaget till lag om skaltefrihet vid premiering av sparande, B. atlriksdagen skulle avslå 1. motionen1972:819, 2. motionen1972:823, 3. motionen1972:1500, såvitt den hänvisats till skatteutskottet, 4. motionen 1972:1504. 1. av herrar i (m) och (),vUka ansett att utskottet under B 1 och B 4 bort hemställa, attriksdagen med bifaU tiU motionerna 1972:819 och 1972:1504 i den 21 aprU 1972 Skattefrihet vid premiering av sparande, m. m. Maj:t begärde alt förslag förelades till sparstimulerandeåtgärder i enlighet med vad i motionerna anförts om banksparande,bostadssparande, ulbildningssparande, amorteringssparande, förelagssparande,höjt extra avdrag vid kapitalbeskattningen, egenföretagares rält lill extraavdrag vid kapitalbeskattningen och delägarsparande i aktier. 2. av herrar Josefson i Arrie (c),i (fp), (). () och i (c), vilka ansett att utskottet under B 3 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1972:1500, i dennadel, i skrivelse tUl Kungl. Maj:t begärde att motionen överlämnades till den av1971 års höstriksdag beslutade skatleutredningen för skyndsam prövning avfrågan om förmånligare skatteregler för bostadssparande, 3. av herrar Josefson i Arrie (c),i (fp), (). () och i (c), vilka ansett att utskottet under B 2 och B 3 bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1972:823 och1972:1500, i denna del, i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde att motionernaöverlämnades till den av höstriksdag beslutade skatleutredningen förskyndsam prövning av frågan om höjning av sparavdraget, TUl betänkandet hade fogats ellsärskilt yttrande av herrar i (fp) och (). De båda betänkanden som vi behandlar,finansutskottets betänkande nr 15 och skatteutskottets nr 16, är föranledda avKungl. Maj:ts proposition nr 22 om premiering av frivilligt sparande. Denna premiering av sparandet har ju litet olika former.Bl. a. får man direkt skattefri premiering av sparandet, om sparandel skerregelbundet - en form av lönsparande. Man kan dessutom få vara med i enskattefri vinstulloltning. Om de förslag som här lagts fram har del iskatteutskottet, där jag suttit med och behandlat ärendet, rått en mycket storenighet. Att enigheten varit så stor beror givetvis på att samtligariksdagsgrupper, samtliga partier, har varit medvetna om den stora betydelsesom ett stort hushållssparande, etl stort personligt sparande, har. Del syslem som föreslås och som vi står i begrepp attbesluta om kommer att i viss mån ersätta tidigare lönsparandesystem, och del ärbara alt hoppas alt uppslutningen kring förslagen blir stor. Under årens lopphar vi prövat olika former av sparfrämjande, och vi har i skattesystemet haftinbyggt sparfrämjande åtgärder t. ex. sparavdrag vid beskattningen, som syftartUl ell ökat sparande. Vid behandlingen av propositionen 22 har vi ocksä haftatt behandla förslag om att ytterligare utreda formerna för de gamla kändasparfrämjande åtgärderna, exempelvis förmånligare beskattningsregler vidbostadssparande och en eventuell höjning av sparavdraget. Från sidahar vi ansett det så naturUgt att skatteutredningen som för övrigt hartillsatts just - skaU syssla med dessa frägor atl vi inle ens haransett det nödvändigt att motionera om den saken. Men vid utskottsbehandlingen har vi haft att ta ställningtill motioner från andra håll, och när utskottets majoritet har avstyrkt demotionerna har vi reserverat oss lUl förmån för kravet på en utredning. Vi vetju alt ett system med avdrag vid beskattningen resulterar i att stal och kommunfår minskade inkomster. Därför menar vi, att när vi nu har en skatleutredningsom skaU behandla frågan om vårt framtida skattesystem, så är del naturligtatt utredningen också tar med de sparfrämjande åtgärderna i sitt arbele.Utredningen skall, menar vi, både se på de sparfrämjande effekterna av avdragenoch hur stort inkomstbortfallet blir samt i hur stor utsträckning det kan varabefogat alt gå den vägen för att öka sparandet. Vi anser det vara självklartatl den nu arbetande utredningen har samlhga dessa frågor under uppsikt. Jag ber att få yrka bifall tUlreservationerna 2 och 3 i skatteutskottets betänkande nr 16. Sedan vill jag också säga några ord om finansutskottetsbetänkande nr 15, och jag gör det därför att man i del belänkandet harbehandlat min motion nr 630, i vUken jag föreslår åtgärder för etlkonjunkturanpassal obligatoriskt sparande. Det är riktigt som utskottet säger,att det vid förra årets riksdag väcktes en "i huvudsak likalydandemotion". Den största nyheten är väl att jag har vall att ändra rubriken påmolionen, så atl den nu inle talar om tvångssparande utan om konjunkturanpassalobligatoriskt sparande. Utskottet pekar på att de åtgärder för det allmännalönsparandet som kommer att införas skaU vara tUlräckliga och avstyrkerdärför min motion. Jag tror emellertid inte att de åtgärderna är tUlräckUga.Som jag sagt hoppas jag atl lönsparandel skall få stor omfattning, menjag tror inte att det blir särskilt konjunkturuljämnande. Mitt förslag däremotär atl vi under överhettade konjunkturer skall ha ett tvångssparande som visläpper under lågkonjunktur. Jag tror att behov av åtgärder i den riktningenkommer atl förmärkas , och jag är rädd för atl det lönsparande somvi nu kommer atl besluta om är otUlräckligt. Jag är i och för sig tacksam för den klapp på axeln somjag fått av utskottet för mina tankegångar i motionen, men det är en liten saksom jag inte förslår. Det är när utskottet slutar med orden; "Någonutredning synes därför inte erforderlig." Såvitt jag vet har ingenföreslagit någon utredning angående ett konjunkturanpassal obligatorisktsparande. Jag har i min motion begärt förslag om det från Kungl. Maj;t. Beträffande finansutskottels betänkande nr 15har jag inget yrkande. den 21 aprU 1972 Skattefrihet vid premiering av sparande, m. m. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Fru andrevice talmannen (): Det är en klen tröst för aUa oss som anseratt sparandet är en viktig del av samhällsekonomin att sparandet under åren1970-1971 varit högt. Det har t. o, m, funnits de som ansett atl det högahushållssparandel närmast varit ett uttryck för den oro som fanns under denbesvärliga avtalsperioden och den efterföljande stora arbetslös- 5 protokoll 1972. Nr 63 heten. Det är betecknande förfinansministerns inställning till sparande den ''' '" lät förstå att snart vänder konjunkturenigen och då 21 aprjj1972 sjunker nog hushållssparandet. Ärinte detta etl bakvänt resonemang? ",------------------ När konjunkturen vänder och det får vi sannerligen hoppas att den gör Skattefrihetvid , j= u * i u . - i - i j . , = snart - ja, da kommer man och talarom brist pa kapital, dvs, brist pa premieringav , u . i i j-. \i- u-- > » r- " sparande, och gor drastiskakreditmanovrer. Vi bor nog akta oss tor att jijg sparandel vara ettkonjunkturdragspel. Vi behöver ett högt och Den långsiktiga utvecklingen inger emellertid oro, tendensen äratt del enskilda sparandet sjunker. Men vi behöver denna form av kapitalbildning tillsammans med olika former av kollektivt Det är myckel positivt att finansministern och regeringennu genomför de sparstimulerande åtgärder, som föreslås i propositionen. Omdessa åtgärder nu dessutom kompletterades med motionsförslag, bl. a. frän vårthåll, så skulle slutprodukten och slutresultatet se mycket hyggligt ut. Men och detta är viktigt inga sparstimulerandeåtgärder är så vikliga som att spararna, särskilt småspararna, får förnyatförtroende för regeringens förmåga att hålla penningvärdeförsämringen i schack.Inflationen är sparandets värsta fiende. I vår motion har vi en lång sifferserie, där vi jämförhögsta inlåningsräntan med förändringari konsumentprisindex, också det i årsmedeltal. Det blir en dyster tabell. Detfinns år när det nästan inte "har gått ihop". Och det går absolutinte ihop om man tar hänsyn till effekterna av skattereglerna. 1971 var ,då högsta inlåningsräntan i genomsnitt låg på , medanpenningvärdeförsämringen mätt med konsumentprisindex var . "Hata inflationen! " Hoppasfinansministern instämmer i det stridsropet. Någon form av inflationsskyddbehöver tydligen småspararna. Varför avstyrker dä socialdemokraterna iutskottet t. ex. vårt krav på värdesäkert obligationslän? Införandel av värdesäkra obligationer i små valörerskulle, som det sägs i reservationen till utskottsbetänkandet, tillgodosesmåspararnas behov av en värdesaker placeringsform. Det skulle också vara etlvärdefullt komplement tUl andra åtgärder för att stimulera sparbenägen-heten. Jag behöver inte här på nytt lämna en redogörelse förvarför ett högt enskilt sparande är viktigt och behöver samhällets stöd och stimulans. Tryggheten, handlingsfriheten, möjligheten att utnyttja förmånliga erbju danden etc - aUl talar för sparande. Det som dock icke tillräckligt ofta kommer fram och som tydligen också av ideologiska skäl ter sig nästan skumt för socialdemokralerna är del s, k. målsparandel. Vad är del för fel att stimulera människor all spara lill en egen bostad? Det kan gälla insatslägenhet, egna hem eller motsvarande. Är det inte tvärtom detta, som är den idealiska sparformen?