prot · FV0985 · 1972-12-31 00:00:00 — Riskerna för en orättvis inblandning i konkurrensförhållandenaoch en besvärande styrning av fiktade bidrag minskar ocksä påtagligt. Därförbör vi nu snabbt finna ut vilka generella stödformer som kan träda i ställetför eller komplettera ett selektivt presstöd. Framför allt är det viktigt att reglerna förproduklionsstödet - vare sig det är selektivt eller generellt - blir så fastaoch automatiskt verkande som möjligt, så att några prövningar i statligainstanser av enskilda tidningars behov av bidrag inte behöver göras. Det här ärett viktigt krav för att undvika en av farorna med subventioner: risken förstyrning, godtycke och frestelse till anpassning gentemot dem som beslutar ombidragen. Det skall inte vara så att reglerna är så oklart utformade att deständigt måsle tolkas och kan ges olika tolkningar. Spåren frånpresstödsnämndens verksamhet förskräcker. Det fär heller infevara så alt man medvetet överlåter beslut om enskilda tidningar till de makthavande.Vi skall alltså ha klara, automatiskt verkande regler. Då är vi genast inne på 17 § i kungörelsen om presstöd.Det finns tidningar som ligger varandra mycket nära i total upplaga. I Gävlehar vi det mest uppmärksammade fallet. (lib.) har omkring 700exemplar mer än (s). skall nu få 2,5 miljonerkronor i stöd. får ingenting, skall bara drabbas av annons- ochreklamskatt. Det är en upprörande orättvisa, och den har påtalats i fleramotioner till årets riksdag. Folkpartiettog upp detta och liknande fall . att detselektiva presstödet kan godtas som etl provisorium. områden,där tidningar ligger varandra ganska nära i samlad upplaga, är 36 reglerna orimliga. Därför borde viinföra en kompletterande bestämmelse som gerförslalidningen etl lika stort stöd om skillnaden i upplaga är 10 Nr 85procenl och mindre, inget bidrag fill förstatidningen om skillnaden är 20 Onsdaeen de procent och mer, stegvis fallande bidrag till förstatidningennrellan 10 74 ni a i 197'' och 20procent i upplagegap. Den regeln kan naluriiglvis - som alla-------------- regler -ifrågasättas och senare förbättras. Men den har fördelen att vara Skatt pareklam, klar och entydig - det behövs inga diskretionära beslut orn den införs. ' Den gerdessutom inga väsentliga tröskelproblem, där små förskjutningar kan leda tillväldiga förändringar i produktionsstöd. Utskottets majoritet säger nu aff pressfödsnämnden skallfå rätt afl ge "reducerade bidrag i den mån förhållandena ger anledninghärliU". Man menar kanske att det tar bort orättvisorna i fall som Gävle.Folkpartiet kan inle se det så. För del första sägs ingenting alls om närreducerade bidrag skall utgå. Det blir en fri bedömning av presstödsnämndeninom utomordentligt vida ramar. För def andra sägs inte alls vad sonr menasnred "reducerat bidrag". Skall det vara eller Imiljon eller kanske etl par hundra tusen? Också det skall avgöras från falltill fall Vi får här två möjligheter för en statlig tidningsnämnd att fördelabidrag på grunder som är lösa och ger vafie möjlighet till godtycke. Så får ettstatligt lidningsstöd infe byggas upp. Det slrider mot de principer som viliberaler och pressen själv arbetar för. Därför har def varit självklartför att vidhålla vår konstruktion också den självfallet ettprovisorium i avvaktan på utredningen - som ett alternativ lill dengodlyckesniodell som utskottets majoritet har kompletterat regeringens förslagmed. Till det komnrer att vi inle har någon som helst garantiför al! s. k. Ciävlefall kan lösas med utskottets förslag. stod deli proposilionen alt eventuellt skulle få bidrag enligt denförordning som sedan beslutades. Konstilutionsufskotlef lade till atf manskulle ha en "generös" tillämpning av reglerna. När sedan GefleDagblad ansökte onr bidrag, fick tidningen avslag av presslödsnämndensmajo-rilel! Def finns fler fall än det i Ciävle. I Eskilsluna arbetartvå dagstidningar i vital konkurrens. (lib.) är inle myckelstörre än lolkef (s). Men Folkel skall alltså nu fä per-år. Två och är elt mycketstorl bidrag till en tidning med en upplaga på drygr 20 000 exemplar. Del blirmer än per exemplar och år! Synpunkter i deballerr, all del innebären alltför långtgående snedvridning av resurser och konkurrensläge, ärnaturliga. Det är då besvärande atl den främst ansvarige pä tidningenFolkel ingenting begriper av jusl della. Chefredaklör är också riksdagsnran och ledanrof av konsfilufionsulskollel. Del föivånai mig inle all del utbrulil en debafl i pressen om herr- agerande pä jusl det område där han i sin yrkesverksamhel är så starkt inblandad. 1 slällel för all lämna bordet i utskollel när denna sak behantllades, eller åtminslone iaktta passivilet, hai varil den tiorrrinerande blanti de socialdemokraliska ledamölerna ;iv konsfilulionsirlskollel. Med stor energi har han upprepade gånger- argumenleial för varför folkpartiefs förslag lill ökad rällvisa mellan lidningar rrred likartad lolal upi-ilaga inle 37 Nr 85 kan godtas. Onsdaseri den "" '" alltså vägrat inse att också om han formellt inteär jävig i 74 riTii1977 målet så är han det reellt. Somchefredaktör för har han inlresse ------- --------- av alt Folket får en ökad subvention och att inte fär Det är ledsamt att hanmissbrukar sin riksdagsplats för att '"''" värna om det intresset. Ätt övrigasocialdemokrater i utskottet inte lagt band påherr ogenerade inlägg i egen sak är ännu ett tecken på den relativadernoralisering sonr regeringspartiet präglas av i tidnings-politiken. Att man diskriminerar vissa typer av tidningar ochprivilegierar andra ser vi också i behandlingen av veckopressen. Dagstidningarhar ingen moms, annonsskalten är för dem , de har rätt tillproduktions-stöd, de får lån på fördelaktiga villkor ur Pressens lånefond, dehar statliga annonser och de har samdistributionsrabatt. Veckopressen befinnersig på alla de här punkterna i ett annat och sämre läge. Bortsett från ettantal regionala veckotidningar, av vilka många utges av och som brukarkallas för dagstidningar, så har veckopressen moms, annonsskallen är 10procent, de har inte rätt fill produktionssföd, inte rätt fill lån urlånefonden, inte rätt till statlig annonsering och ingensamdistributionsrabatt. Det är för del första tveksamt om denna systematiskadiskriminering av viss veckopress är förenlig med svensktrycklrihetslagsfiftning. Dtt är för del andra fel av politiska instanser attså målmedvetet gå in för att försvåra för en viss typ av tryckta publikationeri förhållande fill andra. Del är för- del tredje ytterst tveksamt om man pågoda grunder verkligen kan hävda atl t. ex. veckotidningarna av kvalitetsskäleller annal bör drabbas av alla pålagor och att t. ex. veckotidningenSjuhäradsbygdens Tidning och dagstidningen skall gynnas av allasiödfonrrer. All avskaffa annonsskallen och inle införa någon reklamskallskulle vara ett sätl att minska pålagorna på den veckopress .som ofla i dagsannerligen inte lever i någon slösaktig välmåga. Andra vill minska skillnaderna mellan dagspress ochveckotidningar på motsatt väg. I motionen 409 diskuteras möjligheter alllägga nya skaller pä viss dagspress. Motionären, , för fram tanken skulle momsbelägga inle alla men en del dagstidningar. Avgörande skullevara, menar , vilka lidningar som inriktar sig på "seriös informalion"i Slällel för på "underhållning" och "pseudonyheter". Manskulle t. ex., menar denne socialdemokrat, kunna momsbelägga dagstidningarnassöndagsbilagor-. Tänk er en utveckling i den riktningen i svenskpresspolitik! Anta all Ixpressens oclr Äflonbladels söndagsbilagor får moms men resten av litlningen slipper moms! Föreställ er de tekniska problemen att få fram vatl respektive del av en tidning kostat i framställning! Lät oss leva oss in i argumenleriiigen inför den statliga fidningskorn- nrission som vill ha: är det här en "seriös nyhet" eller ärdel en pseudonyhet" eller är detrenlav "underhållning"? 'länk om en statlig lidningsnämnd skulle behöva silia och delaljsludera enstaka tidningar och titlningsnummer, sälta betyg och granska innehållet! Måtte vi bli ,N förskonade frän all se svensk dags-och veckopress hamna i etl växande beroende av klåfingriga skattebyråkrater, fördomsfulla finansministrar. Nr 85dirigeringsivriga riksdagsmän och andra typer av beskäftiga förmyndare. Skatt på reklam, m. m. Liberalismen kommer därför att fortsätta alt värna omsjälvständiga tidningar. Debatten är sannerligen inte densamma somförr - pressdöden har ändrat mycket. Men vissa grundläggande värderingar harinte ändrats. Ekonomiskt starka tidningar är i regel mer självständiga änandra. Vi skall infe gröpa ur den ekonomiska styrkan hos de tidningar som gärhyggligt, och vi skall stödja den press som inte går bra. Regionalmonopolisering av nyhetsförmedling och opinionsbildning är en fara som vi skallmotverka. Men reglerna för presstöd får inte diskriminera och inle ge stortutrymme för godtycke och diskretionära prövningar av stafliga tidningsnämnder. De tankarna återfanns i liberala motioner,reservationer och debattinlägg. De finns med liknande uppläggning ifolkpartiets motioner och i vår reservation nr 2 tillkonstifutionsutskottefs betänkande nr 29; jag yrkar bifall fill denreser-vationen. Jag har ingen sonr helst förhoppning om att få anständigasvar på de frågor som vi liberaler gång på gång ställt: om den uteblivnatryckfrihefsgranskningen, om annonsskatten som skadat både första-ochandratidningar, om orättvisor i konstruktionen av del statliga presstödet, omhugskott i dirigerande riktning i vissa socialdemokratiska inlägg om varförinle ijressutredningen tillsaftes och annat av det slag jag nutagil upp. Det jag i stället främst hoppas på är att en intensifieraddebatt om pressens problem i kombination med en allsidigt sammansatt ocheffektivt arbetande utredning kan leda fram till mer av förståelse förliberalisnrens syn på tidningarnas villkor. Den debatten kommer folkpartietatt fortsätta att föra, redo för samverkan men också berett lill strid. Vi inte för all de här /Moblemen i regel engagerar en myckel bred allmänhetmen därför alt de avgör så myckel av debattfrihef och demokratins vitalitet.Vår utgångspunkt blir också i foitsällningen atl utan en stark press kan viinte tala om en stark demokraii. i (s) kort genmäle: har lillålil sig all i sittanförande rikta ell angrepp mot en molion som jag har väckt och som inleföreligger fill behandling i delta sammanhang. Del är i och för sig ellanmärkningsvärl beleende. har dessutom givil en missvisande biltlav motionens allmänna innehåll och inriktning. Vatl framför allt tycks vilja vända sig riiofär- tanken all man i presspolitiken och i skattepolitiken skall kunna övervägaom del finns några särskilda skäl all fiäriija och untleislötlja annal änseiiös dagspress av nyhetskaraktär. Den problemaliken har samband medutformningen av vederbörande skatteförordning. Jag kan fill nämna, all den problematiken aktualiserades för mig genom en debatti Europarådel, tlär nran allvarligt ägnar sig ål tlessa problem. Och den sornframför alll drev denna synpunkt om en gi-änsdi-agning mellan seriös press ochundeiliällnings|-iress var en framstående liberal tidningsman från . Nr 85 () kort genmäle: Onsdaeen den '" ''"'n' ' i försöker här smita ifrån vadhan 74 mai1972 ''*" skrivit i molionen409 till årets riksdag. ------- _---------- grundläggandeprincijier om hur vi skall se på pressen och på det svenska Skatt pareklam, presstödet. för där framtankar, sonr är skäligen nya i den svenskariksdagens behandling av presstödels fortsättning. menar att manskulle kunna göra skillnad mellan olika typer av dagstidningar. Dedagstidningar som vissa människor - eller ledamöterna i ställigatidningsnämnder eller majoritet eller regeringen - anser vara "seriösa"skulle slippa moms. De som har myckel "underhållning" skulle integöra det. De som har riktiga nyheter skulle slippa moms, men de som har"pseudonyheter" skulle få betala moms. Vissa delar av tidningarnaskulle erhålla momsbefrielse. Men, antyder , en del dagstidningarssöndagsbilagor skulle kunna beläggas med moms. Detta är så uppseendeväckande att jag menar atf det varnödvändigt all i en principiell debatt om presstödets framtid ta upp del. Ochherr skall inle smila ifrån den problematiken genom att åberopa någon häricke närvarande utlänning. i (s) kort genmäle: Jag konstaterar alt det ändå är etl otroligtfatligdomsbe-vis atl i sitt försök att ladda upp någon sorls patosi denna fråga icke finner annan möjlighet än att angripa en motion som infeföreligger lill behandling och som vederbörande utskott inte har haft anledningalt pröva och som det kan förutsättas atl flertalet ledamöter i denna kammareännu inte har läst. () kort genmäle: Jag tror all del finns antlra här i kammarensom också kände sig angripna av vad jag sade. i , somär näste talare, kan säkert inte säga atl jag uteslutande koncentrerade mig påherr i . Men är del på del viset alt den rrrolion som väckl lar upp jusf de problem som vi nu metl ökad subvention lilldagstidningarna kommer rakt in i. Det har förts en offenllig debatt i pressendenna vår om molion. Vad den hantllar om är all en statligudningsnämnd skall granska enslaka tidningar och enstaka nummer av lidningaroch avgöra: Är delta en nyhel, eller är del en pseudonyhet? Är della seriöst,eller är det underhållning? Jag vill icke se bidragsreglerna för presstödel utvecklasr sådan riktning. ;NSS0N il-;skilsliina (s): Låt mig börja med alt återge vad förre centerledaren CiunnarHetllund satle under fjolårets deball om produklionsbidragen lill pressen.F.nligl min minnesbild sade ungefär så här, alt vissa debattöreri en nära framtid skulle komma att ångra åtskilligl av vad de 40 sagt 0111 presstödets ruskigheler.Ingen kunde väl tlä väga hoppas att vi sä nära itiden som ungefär efteråt skulle kunna notera en i uiskottet Nr 85 nära nogfullständig enighet om reformens huvudprinciper. Men det är ett Onsdndpn Hpn faktum atlkonstitutionsutskottets skrivning i föreliggande betänkande 74 mai 1972 vunnit 13 av de 15 ledamöternas fulla stöd. gjort ett par tillägg i en reservation, men det hindrar inte att de står Skatt päreklam, bakom allt som återfinns i majoritelsskrivningen. Endast folkpartiethar rnält sig ur gemenskapen, inte sä mycket i de enskilda sakfrågorna som imotiveringen för förslagen. På en viktig punkt föreslår della parti också enändring. visade god siarförrnåga även i ett annatavseende. Erfarenheten skulle nog visa, framhöll han, atl ingen tidning skullekomma att försvinna på grund av annonsskatten, medan det däremot var ställtutom alll tvivel att åtskilliga tidningar som eljest skulle tvingas lägga nedsin verksamhet nu kunde fortsätta. Hur man då kunde tala om att tryckfrihetenbegränsades var omöjligt att se, sade . Folkpartister som , Per och fruandre vice talmannen ägnade en stor del av sin tid åt formella saker i endebatt som ytterst gällde tidningars liv eller död, som gällde journalisters,typografers och handelsanställdas sysselsättning eller arbetslöshet.Socialdemokrater och centerpartister hävdade att dessa folkpartister ägnade sigål juridiska hårklyverier och att vi väl ändå inte kunde ha en så dåligtryckfrihetsförordning här i landet att den förbjöd ingripanden för atl bevaravillkoren för en allsidig tidningsdebatl. Elt år har gått. Inga grundlagsexperter har hört av sig iskrivelser fill utskottet eller i någon vetenskaplig tidskrift som jag harkunnat läsa. Det enda som händer är att i sin reservation utan enstavelses ändring - och i sitt anförande också han nära nog utanen stavelses ändring - upprepar förra årets argumentering, som ebbar ut i inte vågar ha någon mening i frågan om tryckfrihetsbrott förelegat ellerinte. Men alla partier utom är i betänkandet ense om atl uttala attförra årets beslut fattades i ett läge, då åtskilliga dagstidningar hotades avnedläggning till följd av den koncentrationsprocess dagspressen genomgåttunder . Utskottet konstaterar i efterhand "att fleradagstidningar med en sammanlagt mycket stor läsekrets skulle fåll läggas ned,om stödåtgärder inte satts in så snabbt som skedde". Utskottet tilläggeratt det därför kan "instämma i departementschefens uttalande att produklionsbidragenvaril värdefulla". Om visat sig bli sannspådd, har däremot enannan partiledare klart dementerats av utvecklingen. Han gjorde i samma deballdet fantastiska påståendet om regeringens och de bakom den stående partiernasinitiativ att man handplockat tidningar på elt sätt som medför alt de bättreoch större tidningarna drabbas, medan de mindre och sämre skötta - ty det ärden saken det gäller, sade partiledaren premieras. Så alltså enligt dennaandre partiledare, vars namn jag här inle nämner. Det skall villigt erkännas all detta var etl uttalande sominte ens var representativt för stämningen men väl svarade mot uppfatt ningarna vid den första pressutredningens presentation i 1960-talefs början. Då hånades öppet personalen på andratidningarna som inkompe tent. F"örstatidningarnas folk var ena överdängare i att vara skickliga.Jag 41 2* protokoll 1972. Nr 85 tyckte nog att litet av återklanger av dessa överdrifter och dessa OnsdappnHen förolämpningar mot stora grupper tidningsmän i landet fanns i Per 74 mai1977 anförande rned dessensidiga hyllning till de s. k. oberoende bkattpareKlam, QuI är utvecklingen mot en alltmer utpräglad monopoliserings- "'''' situation med flera stora borgerliga tidningar inblandade som har Denna utveckling kan illustreras med några siffror. Under1950- och 1960-talen har antalet tidningar reducerats från 175 till 100 i dag.Nu har vi i själva verket bara ett 20-tal platser i vårt land som har mer än entidning på utgivningsorten, och över 60 platser som bara har en enda tidning. En erfaren och kunnig branschinan, chefredaktören iSvenska , har angett problemet med den fråga vi i dagbehandlar på följande sätl: "Det system för nyhetsförmedling ochopinionsbiltlning i landet som frän strikt ekonomisk synpunkt skulle vara det effektivasteskulle sannolikt innebära en så ytterligare hård koncentration avtidningsutgivningen att konsekvenserna från demokratins synpunkt skulle bliäventyrliga." Förslagen i propositionen innebär rnot den bakgrunden ihuvudsak betydande uppräkningar av produktionsbidragen för andratidningar. Jagfinner det mycket tillfredsställande att bidragshöjningen blir särskilt storför storstadspressen. Den som kom fill som aktiv tidningsman iMorgon-Tidningen 1946 minns vilket rikt utbyte av tidningar det då fanns här påmorgnarna. Man kunde läsa eller i frisinnadeSvenska , studera ekonomiska artiklar iStockholms-Tidningen, glädjas åt i och NordensKarlsson i Morgon-Tidningen - två oförglömliga politiska kåsörer och uppleva kanske man också blev retad - sprudlandetemperament, fighteranda och lysande stilistik i . Då man tänkerpå detta, förstår man vilken utarmning som har skett i pressdebatten genomtidningskoncentrationen. Det får inte ske att blir ensam påtäppan här i staden, och def vill den heller inte bli. Motsvaranderesonemang kan föras om lägena i och och i en radlandsortsstäder. Mot det ökade stödet till andratidningarna och beloppensstorlek har ingen som helst invändning rests i utskottet. ochfolkpartiet har visserligen kritiserat presstödets konstruktion men accepterardetta i likhet med övriga partier som ett provisorium. tilläggsyrkanden gäller dels kritik motkopplingen annonsskall-presstöd, dels krav på all provisoriets varaktighet begränsas till atl gälla längst intill utgången av . 1 fjol avvisade propositionen och ville efter snabbutredning ha nytt förslag redan från föregående höst. Det nya är alltså att dels accepterar provisoriet, dels avvaktar nytt förslag i fiksdagen 1973. Utskottet vill inte på detta sätt tidsbegränsa utredningens arbete. Så till vida tillmötes går dock önskemål att utskottet uttalar sig för att den del av presstödskungörelsen som behandlar första- 42 och andratidningar på utgivningsorter, där konkurrensförhållandena bedöms vara jämförbara, av utredningen otn möjligt skall behandlas rned Nr 85 har företrädare för sagt att det bygger sitt mal197? ställningstagandepå en helt annan filosofi i dessa frågor än de tre partier ---- gör somhar bildat utskotlsmajoriteten. Jag har hafl svårt att utröna vad Skatt påreklam, folkpartietegentligen syftar till rned sin mångordiga reservation och med '" '" de änomfångsrikare aktstycken som återfinns i de motioner sorrr rnan Jag blir än mer fundersam efter uttalande. Han sägerdels atl i huvudsak accepterat förslagen, dels alt han betraktar framläggandet av dessa förslag som ett bottenmärke i Jag skall dock söka bemöta några av de synpunkter sorn herrAhlnrark tog upp i sitt anförande. I folkpartiels motion söker man dra upp de centralaskiljelinjerna mellan regeringen och i den grundläggande synen påsamhällets presspolitik. Enligt uppfattning skulle regeringenslinje vara atl, som han uttrycker sig, klämma åt tidningar som bär sig för atlkunna ge direktstöd ål mindre konkurrenter. Min uppfattning är att man, om man surnnrerar debet ochkredit i samhällets presspolilik - och då bör man också la hänsyn lill de inteminst för förstatidningarna fördelaktiga sarndistributionsrabatterna, sonrenligt propositionens och utskottets förslag fördubblas, sarrrtniomsbe-frielsen på abonnemang m. rn. - tvärtemot vad ochmotionärerna påstår kan hävda all regeringen och riksdagsmajorileten genom enserie av åtgärder har lyckats stärka de tidningar som har delsvårl ulan atl skada lönsamheten för de välbärgade tidningarna. Ser man på annonsprisutvecklingen , finner rnanatt konjunktursvackan den här gången varit ovanligt tljup och i förening medprishöjningar liksom tidigare främst drabbat andratidningarna, medanförstatidningarnas minskning , i varje fall i landsorten, varitobetydlig eller i vissa fall obefintlig. Det kan nämnas att A-pressen, som harflertalet andratidningar inom landsorlsområdena, minskade iannonsvolyrn inom dessa regioner nied , medan Förenadelandsortstidningar, som i sig rymmer flertalet förstatidningar, minskade med6,. Låt mig ta ett lokalt exempel för att nu inte syssla medretorik liksom utan med faktiska förhållanden. I har annonsutvecklingen medfört attmärkesvaru-annonsörerna av en total annonsering omfattande 2 999 spaltmeterunder 1971 satsade på andratidningen i Norrköping.Samtidigt annonserade samma annonsörer i inom etl utrymmeav och beställde slutligen hos iLinköping placering för annonser. De båda förstatidningarnaökade sammanlagt med eller höll status quo. Andratidningenminskade rned eller rned . Slutsatsen av detta, som är etl ganska typiskt exempelfrån de 20 orter där det fortfarande utkommer rner än en tidning, blir att förstatid ningarna fått en bromsning i sin expansion, iiredan hela tillbakagången 43 Skatt på reklam, m. m. För antlrafidningen har dock genom produkfionsbidragetnettoeffekten på intäklssidan blivitpositiv i förhållande . Det är i en utvecklingsprocess som den beskrivna somtidningsdöden ofta skördat sina offer. För att motverka konsekvensen av årligaannonsprishöjningar, större i procent än annonsskatten, vilken utgått mednrellan av intäkterna inte framkallade av finansministern,ulan av de förstatidningar som har monopol över prisbildningen - behövssannerligen ett presstöd. Låt mig ta ytterligare ett exempel - nu talar jag om dentotala annonsvolymen. har annonsörerna styrt 12 700 spaltmeterannonser till de Smålandsregioner som täcks av och SmålandsFolkblad. Av denna annonsvolym har gått tillförstatidningen , medan andratidningen fåttnågot . I pengar betyder detta i runda tal attJönköpings-Posten enbart i annonsintäkter fått ,medan fått ca . Det är alltså en skillnadbara i annonsintäkter på i runt tal . Det är mot den bakgrunden man skall se detproduktionsbidrag som tilldelas andratidningar för att ge dem en chans attöverieva. Man bör ställa bidraget till på molskillnaden i annonsintäkter på tidningarna i , som är 8 miljonerkronor. Efter inbetalningen av annonsskatt blir den skillnaden ca 7,5 miljonerkronor.