prot · FV0948 · 1972-12-31 00:00:00 — han kunkommu till den slutsuts hun gjorde. , så snurt regeringen i hude erkäntBangladeshregeringen, reste en delegution frän UD och SIDA tUl Bungludesh föratt tUlsummuns med Bungludeshs myndigheter planera det svenska biståndet. Manfick ta sig fram under besvärliga omständigheter pä grund av det dåligt utbyggdatransportnätet, men man startade resan så snabbt det över huvud taget varpruktiskt och tekniskt möjligt utt göru det. Efter hemkomsten frän den studien,som UD tillsummuns med SIDA ulltså gjorde i sumurbete med Bungludeshsmyndigheter, hur utskottet huft tillgång till ytterligure promemorior ochmuteriul som visar utt regeringen mot bukgrund uv resan och diskussionernu medBungludeshs myndigheter nu plunerur en biståndsinsuts tUl Bungludeshs områdesom för innevurunde budgetår uppgår tUl drygt 100 miHoner kronor. Det inneburutt Bungludesh under innevurunde budgetår kommer att bli den största mottagurenuv svenskt bilateralt bistånd. Men den avgörande frågan är dessutom en annan. Frågunhuruvidu det här biståndet skuUe behundlus med förtur eller inte hur blivitinuktuell motionen från och väcktes ,innan erkännundet vur gjort och den svensku regeringen sänt en delegation.Vidare hur det klurt frumgått uv föredrugningurnu i utskottet utt flaskhalsen iBangladesh och fram till den 3 muj, när utskottet skull tu ställning tUlullu biståndsfrågor, är inte pengur. Fluskhulsen kommer utt vuru pengur senure,men från nu och frum tUl muj är flaskhalsen ett obefintligt eUerUla söndersluget transportväsen. Även om vi ulltså skulle behundlu ärendet medförtur och unslå hur mångu miHoner som helst före den utsuttu tidpunkten förbiståndsfrågornus uvgörunde, skulle det inte få någon effekt. Det som först måste ske i Bungludesh är utttrunsportsystemet repurerus, så utt biståndet över huvud tuget kun kommu frum.Ett bifull till önskemål om förtursbehundling uv frågan skulle inte på någotsätt innebäru snubbure bistånd tUl de nödhdunde människornu i Bungludesh. Denplunering som SIDA och UD utför tillsummuns med Bungludeshs myndigheter syfturdäremot just till utt få till stånd bl. u. ett trunsport-väsen som kommer uttfungera sä att biståndsinsatsen senare kan bli effektiv. Den internutionellu politisku debutten hundluri hög grud om gränsernu för människuns möjligheter. Det är de gränser som sättsdärför utt jordens resurser är knuppu och ändligu och de ännu snävure gränsersom vi sätter genom utt försämru vår livsmiHö. uv jordens ytu ärhuv. hur huven vurit trunsportvägar. blir det pä haven ochpå huvsbottnen som frågun om jordens resurser och frågun om livsmUjönsåterhämtning till stor del kommer utt uvgörus. hur de ekonomisku resursernu på lund ståtti centrum för muktpolitisku strävunden som lett tUl krig och fred. På grund uvden teknisku utvecklingen står vi nu vid en vändpunkt. Stormukternus intressenkommer utt inriktus mot de orördu , mot de ofuntligu produktivuresurser som finns på huvsbottnen och i huvet. Frågun om havsbottnens fredligu utnytdunde är kunske denviktiguste fråga som Förenta Nutionernu för närvurunde arbetar med. Ännu diskuterades havsfrågornu i internutionellu summunhung från en däremot, när FN;s huvsbottenkommitté hur tugit uppfrägun om huvens resurser och den internationella kontrollen på nytt, så hurhuvsfrågun lyfts frum på ett helt unnut, politiskt centrult plun. Ny miUtärteknik gör huvsbottnen strutegiskt viktig. Ny civU teknik gör utt mun förförstu gången kun bödu brytu de ofantliga minerultillgångur som finns också påstora djup. Huvsfråguns ekonomisku räckvidd kan belysas av ett konstuterundesom görs i en FN-rupport från generalsekreteraren, där det sägs att nybUdningenav vissa viktigu metuller på huvsbottnen vurie år är stor som mänsklighetenstotulu årligu förbmkning uv summu metaUer. Havet innehåUer utomordentligt storareserver av koppar, nickel, kobolt och mangan men också järn och kol.OHetUlgängarna under vatten är större än de på land osv. spelarfisket också här genom ny teknUc en helt annun roll än tidigare iUvsmedelsförsörjnmgen. har den totala världsfångsten av fisk ökatmed . För en rud hur fisket fått en avgörandebetydelse för deras försöriningsmöjligheter. Men det nyväckta intresset för havsresurserna innebärockså risker för en mUjöförstöring som kun hotu oss ullu om den fortsätter ochförvärras. Till den tidigure försämringen uv huvsvuttnet genom okontrollerudéutsläpp, dumpning osv. kommer den rovdrift på fisk och unnan havsnäring somde långdistansfiskunde nutionernu, särskUt och Jupun, bedriver. Enokontrollerud mulmexploutering i frumtiden kan också rubba huvets bulanssystem.Den som hur mukten över en uvuncerad teknologi kan också få en monopolställning,med kontroll över de avgörande naturresurserna i ett framtida läge därtillgången på mineraler på land börjar tryta och där traditionellaexploateringsmetoder inte räcker till. I dug torde och Jupun ha kommitlängst när det gäller att brytu malm på havsbottnen. har samtidigtvärldens mest avancerade forskningsflottu. ur det mestu uv huvensresurser outforskut. Men och torde vura mycket nära möjligheten attingående prospekteru huvsresurserna från rymdsatelHter. Dettu är något uv bukgmnden tUl de diskussioner som justdennu vecka förs i Förentu nutionernu om havets tillgångar och det internationellusumfundets roll. I princip är ullu stuter överens om utt det internutionellusamfundet skall upprätta ett orgun som styr och reglerur explouteringen uvnuturtillgängurnu i havet utunför den nutionellu jurisdiktionens gränser. Nästuär kommer FN-debutten att gå in i ett konkret och viktigt skede just när detgäller ett internationellt organs befogenheter. Men tiden är knupp. Ju störremöjligheter stormukterna skaffar sig tekniskt för att exploatera resurserna påmycket storu djup, desto svärure kommer det utt bli utt uppnå enighet om eninternutionell styrning. Vissu uppgifter tyder på utt vid 1970-tulets mittkun säHa mineraler pä världsmurknuden som brutits ur världshuven på 4 000-6 000 meters djup. Gränslinjen i FN-debatten går grovt tuget mellun dekuststater som är och de som ur i-länder. De kustlösu stuternu speluren mer undunskymd roll. Allu kuststuter urbetar för en vidsträckt nutionelljurisdiktion. Men utformningen uv dennu är kontroversiell, och det är enkärnfrågu. Här går en viktig gräns mellun stormukternu och u-ländernu. ochSovjet önskur en snäv territoriulvuttengräns av militärstrategiska skäl. USAhar dessutom föreslugit ett förvulturskupsområde utunför en 12-mUsgräns ochfrum till kontinentulsockelns slut. Över dettu område skull nutionalstaten haen viss, relativt lös ekonomisk kontroU. U-ländernu vUl som regel hu en fusture jurisdiktion - ivissu full upp tiU 200-sjömUsgräns. En uv de relativt få frågor därFolkrepubliken tog konkret stäUning i FN:s generaldebatt i höstus var justdenna, där Kinu anslöt sig till u-lundslinjen. USÄ-försluget missgynnuru-ländernu i Lutinamerika och , som oftu hur en smul kontinentulsockel.Det torde dessutom ge större spelrum för de privata konsortier som har detekniska möjligheterna utt explouteru huvsbottnen. Kuststuternu får i detumerikunsku systemet ge licenser och tu upp licensinkomster varuv en del skullförus vidure tUl det internutionellu orgunet. Men det är oklurt om kuststuternuockså får en vanlig reell beskattningsrätt över de vinster som företugen görgenom brytning i förvultarskapsområdet. En unnun väsentlig konflikt gäller befogenheternu hos detinternutionella orgun som mun eftersträvar och som skulle förvultu huvenutunför den nationellu jurisdiktionen. Det kun röru sig om eller meruv huvsbottnens totulu ytu. Stormukternu hur intresse uv ett relutivt svugtorgun som opererur på licensbusis och som hur rätt små befogenheter. U-ländernuönskur i regel ett orgun med storu befogenheter, som självt kun engugeru sig iexploutering direkt eller genom "joint " och som självt kunkontroUeru murknudsföringen. Här ligger givetvis också en rädslu för utt enokontrollerud murknudsföring uv huvsmetuller kun skudu u-ländernus möjlighetertUl export uv de metuller som bryts på lund och som ofta formur en viktig deluv inkomster. har givetvis intressen av olUca slag att bevaka ifråga om havets användning. Skull vi betruktu oss som en kuststut vid Nordsjöneller som en kustlös stut med litet inflytunde på utvecklingen? Vi hur enindustriell och teknisk trudition som kunske kun möjliggöru utt vi i frumtidenkun behärsku djuphuvsbrytning uv metuller. Den frågun hur också politiskakonsekvenser. Om tekniken blir monopoliserad hos multinationella, USA-domineradeeller av andra stormakter dominerade privata bolag kan men ävenundru stater - fä en svår förhandlingsposition även om de som kuststater harlicensrätt. En rud länder skulle kunske hellre vändu sig tUl ett konsortiumfrån ett neutrult lund som vårt, särskilt om den svensku stuten ledde eller vurdelägure i ett sådunt frumtidu konsortium. Dennu frågu bör beuktus inäringspolitiken. Men på kort sikt är den viktiguste frågun utt arbeta förutt det internationella organet får en sturk kompetens och beslutsmöjligheterför att hindra ett frumtidu stormuktsmonopol över jordens kanske viktigustenuturtillgångur, liksom att u-ländernu inte avskärs från kontroll över deekonomisku resursernu utunför sinu kuster, vure sig det gäller fisk, oHu ellermetuller. Det är väsentligt utt uktivt engugerur sig för dessu kruvsärskilt nästu år, när uvgörunde beslut kun kommu att förberedas i FN. Frågangäller ytterst om världens nutioner skull kunnu uppträdu förnuftigure än förr isträvun efter kontroll över nuturresursernu när tekniken för förstu gångengör det möjligt utt utnytda de uv jordytan som är hav tillfolkflertulets nyttu eller till fåtulets monopolställning. HerrDAHLÉN (fp) kort genmäle: försökte ge intrycket av attdet var någonting hemlighetsfullt som utrikesutskottet höll på med om Bangladeshoch att det skulle vuru fel utt tu upp den frågun här. Jug kun då tulu om förherr , som kunske inte riktigt har tänkt över situationen, attprotokollet över utskottets beslut från förru veckan att vägra förtursbehandlaBangladesh justerades i tisdugs. Dettu är nu en offentlig hundling. Och såbehöver vi inte resoneru mer om det. Om det nu inte skulle finnus någru skäl för utt ökuhjälpen till Bungludesh utöver sociuldemokrutisku regeringsförslug, så hude det ju vurit ofurligt utt släppu frum suken. Då hadefolkpartiets och kruv på ökning stått där i ull sin nukenhet,och det är det vill utt det skuU göru. Men ni gjorde inte det.Alltså är det någonting unnut som ligger bakom. säger att här kommer mycket stora anslag.Ja, en del UV det som plunerus, hur vi i utrikesutskottet fått redu på,gäUer inte buru för den närmuste tiden, utun det skull slås ut på ett pur år.Meningen hur ju vurit utt hjälpen till Pukistan skulle öka; frumför ullt skulledet gumlu s. k. Östpukistun få meru. Slår mun ut det här, så blir det ungefär80 mUjoner , och det är inte så kolossult mycket. Jag har här den skrivelse som FN:s generulsekreterureskickude till regeringen den 25 februuri. Där tulus det för FN:s del om ettbehov uv hjälp till Bungludesh på över en hulv miljurd dollur. Mun behöverkontunter, står det. Generulsekreteruren slutur med en förhoppning om uttregeringen verkligen skull svuru generöst på den här unmodun. FN:s egen utsänderupportör tulur om vud mun behöver. Jug ber om ursäkt det är mest expressivtutt läsa det på engelsku. Hun summerur situutionen: Blänkets won't do. Babyfood won't do. Midwifery kits won't do. won't do. Cash is required foremployment und reconstruction. Pengur, redu pengur, det är detfrågu om. försökte göra gällande att det frumför allt vartransportproblem. Det är det, men här gäller det också reda pengur, och munbehöver inte hållu på så förfärligt länge för utt bestämmu sig för om mun skullbeviHu sådunu eller ej. står där ulltså uvklädd. () kort genmäle; Jug talade inte om någon hemlighetsfullhet iutskottets dokument. Jag bara hoppades att skulle läsa demnoggrant; jag fick nämligen inte det intrycket uv huns unförunde utt hun hudestuderut dem över huvud taget. Vi unser utt mun inte skull ge den här frågun förtur när denredun är behundlad av regeringen, men det är inte för utt klä uv folkpurtietutun för utt vuru något så när logisku och behundlu ullu biståndsunslag vid etttillfälle och göra en samlad bedömning uv helu biståndspolitiken. Det tordevara mycket svårt att utläsa ur något av de anförunden om biståndspolitik somhur hållits här i dug utt någon ledumot uv kummuren skulle hu en unnunuppfattning än att biståndspolitiken bör bedömus i sin helhet, attavvägningarna bör görus mellun alla poster -om det inte finnssärskilda skäl för en annan ordning. skälenförelåg inte, eftersom regeringen redan hude hundlut. Så säger : Det där vur ju siffror som vurutspriddu över fleru år. Men de siffror som jug unguv, de 100 miHonernu, gällerju innevurunde budgetår. Sedun finns det ytterligure miHoner för nästubudgetår, men jug tulude om det här budgetåret. De pengur som FN hur begärt från svensk sidu den pluincush som tulude om - hur utfäst sig utt ge redun innununsökun kom. De svensku utfästelsernu om bidrug tUl FN;s Focul Point-progrumoch, i februuri, till FN:s progrum i Bangludesh kom före den officiella vädjunfrån FN - just därför utt det vur bråttom. () kort genmäle: De 100 midoner som nu tulur om- och som jug föreställer mig är vud SIDA hur begärt för humunitär insuts-skull enligt den redogörelse som hur lämnuts till utrikesutskottet delus upppå två budgetår. Det vur punkt 1. Punkt 2: säger utt hun inte hur hört någoni den här utrikesdebutten som har framfört någon unnun mening än utt ullubiståndsinsutser skall behundlus i riksdug på en gång. Jug vet inte omdet är någon som hur tugit upp dettu problem. Punkt 3: Det är, som jug unförde i mitt förstu anförundehär i dug, en extraordinär situation i Bungludesh. Vud regeringen föreslår ären högst ordinär insuts, tycker och centerpurtiet. huns purti tycker inte utt det behöver görus något mer. Det är det som ärskillnuden. () kort genmäle: Jug får erinru om utt folkpurtietsoch motion väcktes under den ullmännu motionstiden, innunerkännundet uv Bungludesh vur gjort. Vill mun ulltså göru någonting mer, somherr Duhlén uttrycker det, sä hur det redun gjorts uv regeringen i kontakt medBangladeshs myndigheter. Ingenting av de skrivningar som finns imittenpurtiernus motion i den här frågun går, såvitt jug förstår, utöver deinsutser regeringen ytterligt snubbt hur vidtugit. HerrSJÖNELL (c): Muj:ts tul vid riksdugens högtidliguöppnande återfanns som så den gamla frasen att"förhållande till främmande mukter är gott". Så länge som viutun utt göru våld på sunningen och verkligheten kun upprepudettu konstuterunde torde ullt vuru relutivt tryggt och gott för vårt folk ochfred sunnolikt rådu i vår del uv världen. Det funns dock - icke särskiltuvlägsen - då trontulsupprepundet uv vår positivu värdering av vårt förhållandetill omvärlden vid någru tillfällen meru blev till en nästun desperut försäkranom vår neutrulitet i storkriget än ett korrekt återgivunde av verkligheten. Vi lyckades emellertid att genom utt göra relutivt sett fåutrikespolitisku misstug och med en god portion tur kluru vårt nutionelluoberoende och våru möjligheter till fortsutt utveckling i frihet. När nu regeringen i sin deklurution i dugens utrikesdebuttförklurur utt "utrikespolitik skull dänu syftet utt tryggu vårtnutionellu oberoende och våru möjligheter tUl fortsutt utveckling ifrihet", torde knuppast någon hu något utt invända häremot. Inte hellermot nästu konstuterande, nämligen: "NeutruUtetspolitUcen är det främstumedlet för att nå detta mål." Det är nuturligtvis riktigt utt neutruliteten är ettbegrepp som får sin formella tillämpning först då krig råder i omvärlden.Neutrulitetens grundläggunde förutsättning i fred är vår ulliunsfrihet, ulltsåutt vårt lund uvstår frän mUitäru eller utrikespolitisku bindningur tUl unnunstut eller grupp UV stuter. En slutsuts uv dettu resonemung som är självklurför de flestu är kruvet på ett sturkt svenskt försvur - vud som sedan menus medett starkt försvan Det råder som bekunt mycket delude meningur på den punkten,men jug skull här inte försöku dru upp nägon försvursdebutt, endust uttryckuden stillu förhoppningen utt nutionen icke skull få upplevu en våldsumsådan debatt, som kunske får omvärlden att tro ätt vårt försvars styrku är ettmycket relutivt begrepp. Omvärldens tro på och förtroende för de grundläggundeinstrument som etublerur vär ulliunsfriu politik, bl. u. försvuret, är nämligenuvgörunde för våru möjligheter utt hävdu såväl den ulliunsfriu politiken i fredsom neutralitetspolitiken i krig. Vi kan slå oss för vårt bröst hur mångagånger som helst och högtidligen betyga att vi i alla lägen kommer att hävdavår neutralitet. Kan vi dock icke på ett övertygande sätt grundlägga ett starktförtroende hos "främmande makter" för vår förmågu utt värnu om ochupprätthållu neutruliteten i ett eventuellt krig, kun vi suklöst uvstå frånullu deklurutioner om vår viHu att göru summu suk. Som jug frumhållit med understrykunde uvsummu konstuterunde i regeringsdeklurutionen torde de flestu svenskur vuraöverens om att vår alliansfria politik förut.sätter ett sturkt försvur. Meddettu begrepp förstås i ullmänhet en sturk militärupparat. MUitärappara-ten äremellertid endust den enu men nuturligtvis betydelsefullu komponenten i detvidure, övergripunde försvursbegreppet. Den undru icke mindre betydelsefullukomponenten i det vidure försvursbegreppet utgöres UV försöriningsuppuruten.Vårt lund måste nämligen räknu med utt om krig åter skulle drubbu Västeuropu säär dettu en del uv ett storkrig, i vilket de oliku militärulliunsernu förreller senare måste bli invecklade. Om summu under skulle upprepas,nämligen utt vi skuUe lyckus håUa vårt land utanför ett sådant storkrig, måstevi räkna med att självu klara vår egen försörining med mat, kläder och annatlivets nödtorft. Även om vårt land icke - som under -skulle bli helt avspärrat är det uppenbart att vi med de stora krigförandeländernas industri på krigsfot icke kun få möjligheter utt utifrån ta in meraän en bråkdel uv vud vi i dug importerur. Som jämförelse vill jug erinru om uttimportvärdet utgjorde näru 40 miHurder kronor. Möjligheternu utt med frumgångskupu förtroende hos omvärlden förvår icke bura viHu utun också pruktiskuförmågu utt under kunske årutui uv krig kunnu hävda vår neutrulitet liggerulltså icke buru i utt våru militäru muktmedel bedöms vuru i stånd utt kunnuuwisu främmunde våld utun också i utt vi bedöms kunnukluru vårt folks behov uv mat, kläder, skor, bostäder och andra förnödenheteräven under en total avspärrning. Därest vi icke ytterligare drar ned vårtjordbruks produktionskapacitet blir vi sannolikt i stånd att klara livetsnödtorft i fråga om livsmedel. Men mun kun med fog och inte utun oro ställufrågun hur det förhåller sig med vår förmågu utt självu försörju oss medkläder, skor m.fl. livsnödvändigu produkter, en förmågu som är en väsentligkomponent i vår neutrulitets förtroendekapital. Svuret torde vara utt vi på härungivnu och undra viktiga områden icke äger den nödiga förmågan och ulltsålåtit nedläggu ulltför mångu hemmuindustrier och vud värre är skrotattillhörande maskinpark. Dennu debutt är måhändu icke rätt tid och pluts för endiskussion öm vårt växunde importberoende genom den pågående utstumpningen uvhemmuindustri, men eftersom ett ulltför sturkt importberoende hur klurusäkerhetspolitiska uspekter och ytterst berör våru möjligheter utt i omvärldenskupu förtroende för vår neutrulitetspolitik mäste frågun ändock vädrus i dug.Beredskupslugring är ingen definitiv lösning. Jug uppmunur regeringen utt tavidu allvurligure pä dennu viktigu frågeställning än hittUls och sökuåstudkommu en bred sumling omkring en lösning som tillgodoser de viktiguste uvde i frågun ingående uspekternu, sist men icke minst den säkerhetspolitisku. Enunderlåtenhet eller senfärdighet i det här uvseendet kun bli ödesdiger. När det sedun, fru tulmun, gäller den internutionelluutvecklingen och de förhoppningur som väckts om en mildring uv spänningurnumellun de två maktblocken som står emot varandru i Europu, hur uppenburligenden västtysku regeringens fördrug med och , dennu regeringsförhundling med Östtysklund om relutionernu mellun de bådu tysku stuterna ochBerlinöverenskommelsen fokuserat förhoppningarna om en fredlig uvveckling uv desturkuste spänningurnu. Det finns uniedning utt instämmu i regeringens omdömenär den säger: "Fördrugens rutificeringmåste---- tUlmätas mycket stor betydelse för en fortsutt ostörduvspänning i Europu." Även inför risken utt beskyllus för nuiv optimismvill jug vågu påståendet utt de ullmänna förutsättningarna förett närmande mellan öst och väst förbättrats. Klimatet har så att säga blivitgynnsummure. Ett tecken blund mångu andra var den sovjetryske partisekreterurenBresjnevs deklurution häromdugen ungående inställning till dengemensummu murknuden. Även om uttulundet delvis tycks hu vurit litet luddigtmåste innebörden dock vuru utt nu är berett utt erkännu EEC icke burusom en företeelse i sinnevärlden utun också som en förhundlingspurt underförutsättning av ett motsvarande erkännunde från EEC:s sidu uv dess östligumotsvurighet Comecon. På grund uv ett summunträde i enEuroparådskommitté hade jag tUlfälle utt uppleva den franska reaktionen påBresjnevs uttalunde. Denna reuktion vur lindrigt sugt stark och klart positiv.De storu frunsku tidningurnus förstasidor dominerades av kruftigu rubriker medtexten; erkänner den gemensummu murknuden. I ledurkommenturerbetecknudes deklaration som en händelse i efterkrigshistorien och ettviktigt kanske uvgörunde - steg i utvecklundet uv vänskapliga relutionermellun öst och väst med en förstu konkretion i ett hundels- Vid hemkomsten kunde jag här hemmu konstuteru utt uttulundeinte väckt särskilt stor uppmärksumhet och i vurie full ännu så länge intetillmätts någon större betydelse. Om hemmureuk-tionen i jämförelse med denfrunsku hur sitt ursprung i en buttre reulpolitisk bedömning uv suken suknurjag möjlighet utt uttulu mig om. Vår försiktighet kun måhändu hu en psykologiskförkluring i att våra förhundlingur med EEC om ett frihundelsuvtul befinner sigi slutskedet och att det kan varu klokt utt uvvukta resultutet härav innan viförsöker göra en anulys uv EEC:s position som eventuellt västeuropeisktmellun-stutligt förhundlingsorgun gentemot . Skulle det emellertidfrän rysk sidu bli frågu om ett formellt erkännande av EEC, med t.ex. utväxlande av ambassadörer, är det sunnolikt utt åtminstone Finlundsförhundlingsposition förändrus i positiv riktning. Hur som helst; utvecklingenden närmuste tiden i dennu frågu förefuller utt bli utomordentligt intressant -ja, spännande. Ingen kan förutse slutresultatet. Enligt uppgifter i frunska tidningur hude Bresjnevuturbetut sitt storu tul inför rysku - i vilket tulEEC-uttulandet ingick som en del - i sin jakthydda i närheten av Moskvu. I denfrumtidu historieskrivningen kunske dennu jukthyddu kommer utt frumstå somliku betydelsefull som det lillu väi-ldshuset invid LagoMaggiore, där i hemlighet utkastet till Locurnofördruget 1925 uturbetudes.Dettu fördrug bUdur enligt "en vändpunkt i deninternutionellu politiken efter världskriget (det förstu), i det uttkontruhenternu där såsom fullt jämliku och fritt hundlunde sökte läggu engrundvul för frumtidu vänskuplig sumlevnud". Kontruhenter vur bl. u.Tysklund, , Frunkrike, och Tjeckoslovukien. Vud den svensku EEC-politiken ungar synes dessgrundläggunde inriktning icke kommu utt ändrus nämnvärt, även om skulleerkännu EEC de fucto eller de jure. Det sägs i regeringsdeklurutionen utt detsvensku förhandlingsmålet är utt skull bli deluktigt i en stubU ochfritt fungerunde tullfri murknud för svensk industri. Vidure säger mun: "fortsuttu förhundlingurnu kommer vi utt hävdu den grundläggunde syn päuvtulets innehåll och syfte som vi tidigure redovisut bl. u. i den redogörelsesom stutsministern lämnude riksdugen ."