prot · FV0957 · 1972-12-31 00:00:00 — Vid riksdagsbehandUngen av frågan angående Marvikensombyggnad tiU oljeeldat kondenskraftverk gav jag uttryck för kommunens uppskattningav samarbetet med vattenfallsverket. Eftersom jag fungerat som kommunalnämndensoch kommunstyrelsens ordförande i har jag i stor utsträckningfört förhandlingar med vattenfallsverket från kommunens sida. Jag viU åter understryka tUlfredsställelsen överdessa goda relationer och ge en eloge tUl vattenfaUsverkets företrädare för denberedvillighet och den lyhördhet man visat mot de lokala synpunkter somanförts. För min del har jag funnit att dessa företrädare för vattenfallsverketvisat förståelse för lokala synpunkter och för synpunkter beträffande miljön.Enligt min mening är det inte alls så vilket den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. man frånvisst håll velat göra gällande - att vattenfaUsverkets företrädare saknarförståelse för mUjövårdssynpunkter. Jag kan inte underlåta att åter framhålla vad Marvikenbetytt i form av sysselsättnmg och inkomster för såväl den enskUde som kommunenunder en stor del av , inte bara för kommun utan förhela , en region där sysselsättningen varken har varit eUerär så särskUt överhettad. Ur dessa synpunkter är varje arbetstillfäUe som kanskapas i denna bygd av största värde. I motionen 1317 har vi angett hur bedömts somlämplig lokaliseringsort när beslutet om kärnkraftverk fattades. Denna lokaliseringhar stötts av såväl kommunen som länsmyndigheterna. Även var det många som stäUde sigfrågan om det skulle innebära risker och faror för miljö och människor, men mansatte sin tUlit tUl de ansvariga myndigheter som har att bevaka skydd ochsäkerhet. Samma frågeställningar har gjorts inför beslutet om ombyggnad tUloljeeldat kondenskraftverk och kanske i ännu högre grad inför frågan om enytterligare utbyggnad. Beslutet om ombyggnaden tUl oljekraftverk fattades inteminst mot bakgrunden av att man vUle utnyttja de redan gjorda investeringarna.Samma aspekter måste anläggas när det gäller frågan om en ytterligareutbyggnad. Det kraftverk som man nu har beslutat bygga är ju alldeles för litetför att tidigare gjorda och beslutade investeringar skall kunna utnyttjas. Eftersom miljöansvaret och konsekvenserna på mUjön vid enfortsatt utbyggnad av ett oljeeldat kondenskraftverk, alternativt viduppförandet av ett kärnkraftverk, inte är klarlagda, har vi genom vår motionvelat få en utredning till stånd beträffande dessa frågor. Då departementschefen velat invänta den fysiskariksplaneringen, har utskottet inte funnit anledning att tUlstyrka vår motionom denna utredning. I viss mån kan jag förstå denna utskottets ståndpunkt,eftersom rapporten angående fysisk riksplanering uttalat sig för restriktivitetdå det gäUer utbyggnad av , även om i rapporten anges att det ärskärgårdsområdena från Arkösund och söderut till som bör undantas.Jag hoppas dock att de frågestäUningar som vi tagit upp i vår motion kommer attbli prövade antingen i samband med frågan om ytterUgare utbyggnad avoljekraftverk vid eller i samband med frågan om lokalisering avkärnkraftverk på ostkusten. Eftersom jag sålunda hoppas att de frågor som vi tagit uppi vår motion kommer att bli föremål för prövning och ett enigt utskott inteansett sig böra tillstyrka vår begäran om utredning, skaU jag avstå från attställa något yrkande, och jag har sålunda, herr talman, inget yrkande. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrÄNGSTRÖM (fp): Undertecknad har tUlsammans med ett flertalandra folkpartister i motionen 1364 begärt en utredning och förslag beträffandemöjligheterna att tidigarelägga vissa kompletterande kraftverks- utbyggnaderi redan reglerade . Beträffande bakgrunden tiU motionen kan två huvudpunkterframhållas. Den första gaUer det aUmänna sysselsättningläget iNorrland och den situation man kan fömtse . RationaUseringeninom jordbruk och skogsbmk kommer att fortsätta, och expansionen inom andraområden kommer förmodligen inte att ha en sådan utvecklingstakt att den genomrationaliseringen friställda arbetskraften kan beredas sysselsättning. Vi haralltså att emotse en undersysselsättning i även under1970-talet. När det gäUer sysselsättningssituationen bland de arbetaresom är engagerade i oUka anläggningsarbeten inom såär för dagen drygt 1 300 anläggningsarbetare sysselsatta i sådana arbeten.Vattenfalls ordinarie utbyggnadsprogram kan beräknas ge en sysselsättningseffektför av ca 1 000 anställda, 1976-1980 ca 430 anställda och föråren 1981-1985 ca 100 anställda, detta enligt egna uppgifter. Detsker alltså en successiv avtrappning. För att jämna ut den nedgång i sysselsättningen som dennaprognos innebär har gjort upp en preluninär tidsplan medtUl-kommande utbyggnader i redan reglerade älvar som under samma tidsperioderskuUe ge ett sysselsättnmgstUlskott på 360 anställda fram tUl år1975, därefter 770 fram tiU 1980 och 900 anstäUda framtiUår 1985. Om man jämför kurvorna finner man, att Vattenfalleftersträvat att få en jämn sysselsättning fram tiU av den arbetskraftman har . Det är alltså ur sysselsättningssynpunkt som detta är mycket tungtvägande, mot bakgrunden av den situation vi har i . Den andra huvudpunkten innehåller miljösynpunkter. Vårtlands behov av elenergi kräver denna ytterligare utbyggnad av icke kontroversiellaprojekt i älvarna och dessutom en forcerad utbyggnad av värmekraftverk. Dåplaneringen och inte minst placeringen av dessa senare anläggningar är mycketbetydelsefuU för att minsta möjUga skada skall åstadkommas på känsliga miljöer,och då nya synpunkter och rön ständigt kommer fram i dessa frågor, vore detvärdefuUt om inte denna mUjökänsliga planering behövde ske under så starktidspress. Jag kan också påminna om den pågående fysiska riksplaneringen, somockså 'ingriper i de här frågorna. En forcerad utbyggnad av de redan regleradeälvarna skulle innebära en behövlig tidsfrist och bidra tUl en noggrannplanering. I fråga om de i motionen redovisade konkreta förslagen ärjag beredd att acceptera de skäl som anförs i utskottets skrivning beträffandeKalix älv. I Rebnis i Skellefte älv finns möjligheter att påskynda arbetena såatt man kommer ifatt tidsplanen och den beräknade sysselsättningsgraden kanförverkligas. En viss försening har redan inträtt i det bygget. utslag beträffande Juktans kraftstationkan man vänta eller sommaren. Där kan man sätta i gångvissa kringarbeten, vägbyggnader och Uknande arbeten. En snar start i dettaområde med den typen av arbete är nödvändig då det saknas andraarbetsmöjligheter just i dessa trakter i och kommuner. : Kraftstationer m. m. : Kraftstationer m. m. Att jag ärpositiv till denna utbyggnad beror bl, a, på att en utredning visat att denmiljökänsliga kan skonas. Sist viU jag peka på StenkuUaforsen inom Äsele kommun ochden i motionen föreslagna utbyggnaden av vägsträckningen längs älven, vilketskuUe betyda en möjUghet att driva kraftverksbyggnaden rationellare ochbUligare och dessutom även här ge ett värdefuUt tiUskott tiU sysselsättning, Isitt yttrande har VattenfaU också understmkit synpunkten om den rationellareoch biUigare byggnaden om vägarbetet kan komma i gång. För Åselebygden skuUeockså en sådan planering innebära en lättnad i det trängdasysselsättningsläget. Utskottet kommer att behandla ett flertalmotioner om energipolitik och frågor i arUcnytning härtill. Det armin förhoppningatt frågorna om sysselsättningen i också ges en dominerande roll i detsammanhanget. Jag har påpekat att arbetena på Rebniskraftstation ännu inte har kommit i gång, trots att den utsatta tidpunkten förstart redan är passerad. Jag viU därför ansluta mig till iByske reservation i utskottet, en reservation som i det här avsnittet anslutersig till min motion. I övrigt avvaktar jag frågornas vidare behandling ikammaren. HerrSÖDERSTRÖM (m): Under punkten 24 i detta utskottsbetänkanderedovisas bl. a. två motioner som berör MarvUcens kraftverk. Enligt vad jag kanutläsa ur utlåtandet är tydligen Marvikenfrågan alltför känslig, och utskottethar föredragit att skjuta den . Jag vet inte om man anser att det främst är ett lokalt problem. Jag anser inte att så är fallet, även om dereaktioner som kommit tUl uttryck främst mot en fortsatt utbyggnad givetvisvarit kraftigast i och . Det är ju dessa landskap somi första hand berörs av de befarade luft- och vattenföroreningsproblem som mankan vänta skall uppstå vid en fuU utbyggnad enligt tUlkännagivnaplaner. Vidare meddelade regeringen att den inte är beredd attta ställning till en eventuell utbyggnad innan sagt sitt i fråga omden fysiska riksplaneringen. Dettaberäknas ske under höstriksdagen. Det känns en aning bittert för mig som motionär attutskottet inte dragit konsekvenserna av vad det självt skriver inledningsvis pås. 17: "Utskottet kommer att behandla ett antal motionerrörande energipolitik och frågor med anknytning därtUl." Det är därförutskottet inte tar upp några mera långsiktiga problem i sitt betänkande. Men dåkan man fråga sig varför utskottet har så bråttom att behandla de här tvåMarvikenmotionerna. Dessa måste väl anses höra just tiU de motioner somskrivningen hänsyftar på. Om man ändå anser att det är lämpligt att behandladessa motioner , varför kan man då inte fatta det beslutet att de skjuts uppoch behandlas i samband med övriga motioner i stället för att avslås? Jagtycker att logUcen hallar en smula i det här sammanhanget. Men, herr talman, mot ett enigt utskott tänker inte jagställa något yrkande. Konsekvenserna blU väl endast för min del att jag måstekänna mig tvungen att återkomma då frågorna blir aktueUa . HerrNILSSON i Agnas (m): 1 närmgsutskottets betänkande nr 15 underpunkten 24 redovisar utskottet sin behandUng av motionen 1343 som jag harlämnat. Jag får det intrycket att utskottet noga tänkt på saken och lagt nerarbete på att ge ett uttömmande besked. Jag tolkar utskottets skrivning på s. 19i den här frågan som positiv. Jag vUl dock gärna säga några ord. Bakgrunden till motionen är mitt intresse just förVindelådalen. Givetvis har jag kvar min gamla principieUa ståndpunkt att ingenytterligare mUjöförstöring genom byggen av detta slag skaU ske. Men i det härfallet är det särskUt kommun och dess dystra framtidsmöjligheter somär bakgrunden. Ingreppet innebär ju att sjön som Ugger inom Sorselekommun skall få sitt vatten uppumpat tUl som också ligger inom Sorselemen på gränsen tUl kommun. Sedan skaU vattnet genom en kanal ledas uttUl , och det blir älvs kraftverk som får större tillförsel avvatten och därmed större effekt. I princip är ingenting att säga om detta. Menom man då tänker på och kommun som sådan med det svårasysselsättningsläge man har här denna kommun har det kanske allra svårast ivårt län - så måste man fråga sig hur detta kan få ske. I riksplaneringenskulle dock Vindelådalen med angränsande områden prioriteras med tanke pånaturvård, turism, fiske och sådant. Här har domänverket, som också är statUgt verk, genomen intresserad revirförvaltare och andra skapat fiskecamp som jagtalat om i motionen. Detta arbete har verkUgen varit hoppingivande. Detta ärnaturligtvis ett Utet projekt om man ser på i stort och även om man serpå . Men å andra sidan har det visat sig att man kan uträttanågonting här. Här finns en orörd natur. Det fantastiskaär att fisket visat sig vara så bra, att det finns en naturlig reproduktion medöring och , även om sjön fiskas hårt. Det är något mycket ovanligt. Manhar aUtså betraktat den här anläggningen som en början - som ett löfte, ettföredöme och jag vet att den varit föremål för intresse och studium, och jagvet också att man har planerat en utbyggnad. har alltså det statUga verket VattenfaU lagt fram sittförslag, som skulle betyda att fiskecamp försvinner. Jag har fåttuppgifter om att man kan tänka sig att flytta stugorna och lägga det här fisketpå annat håll; men om det hela flyttas till någon annan sjö i närheten kaningen säga om det där blir samma gynnsamma förhållanden när det gällerreproduktion av fisk men vi kan lämna det. Det kostar i varje fall pengar attflytta I miljon kronor har nämnts och frågan är om det nya blir lika bra.Jag kan bara nämna att besöksfrekvensen har valt bra och att strömmen avmänniskor dit, som jag förmodar skuUe ha ökat om anläggningen fått Ugga kvar, gårlängs och genom kommun; en relativt kraftig ström avmänniskor skulle också medföra möjligheter tiU arbete och ge försörjning förmänniskor . Det är inte några stora saker , men i det här läget äräven små saker av stor betydelse för kommun. Jag vill tillägga ett par ord. Under den debatt som fördesfram om utbyggnad eUer inte utbyggnad av fick jagofta : Kraftstationer m. m. den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. höra huroerhört bra Umeälvskommunerna hade fått det, inte minst . Somjämförelse drog man fram allt som skett i och hur bra det hade blivitför den kommunen. Jag har en känsla att man trots allt har det mycket svårt iden kommunen. Det visar att vi hade rätt som sade att utbyggnad av vattenkraftger en blomstring för tillfället, men den betyder inte försörjning på lång sUcteller garantier för framtiden; vi måste få andra näringar. Jag menar attBlaiksjöns fiskecamp i var en liten fingervisning om vad som hör tiUsådant man hellre bör syssla med och t. o. m. kan vara bättre än utbyggnad avvattenfall. Jag finner att man nästan tar den fattiges lamm; förlorardet här objektet, och det kanske bUr Umeälvskommunerna - eller i varjefall i - som vinner på det. Jag haringenting emot att de har det bra, men man skall också tänka på . Jag tror att redovisningen av de årsverken som utbyggnadenskulle ge kan vara riktig, men det finns ingen garanti för att det blirSorselebor som får sysselsättning i projektet; jag har inte heller någontingemot att egna arbetare får arbete, men sett just från Sorselessynpunkt är det inte mycket att vänta av den här utbyggnaden. Jag vUl gärna än en gång understryka att jag förutsätteratt det verkligen skall ges kompensation för skadorna om fiskecampen skallflyttas tUl annan plats, att flyttningen sker på så sätt att man kan fortsättapå ett nytt stäUe och att man också där får en sjö med naturlig reproduktion avöring och , vUket är något oerhört sällsynt och värdefullt. Jag strykeralltså än en gång under de två rader på s. 19 i utskottets betänkande där detheter: "Utskottet förutsätter att naturvårdssynpunkterna och de avmotionären i övrigt åberopade omständigheterna blir beaktade i dettasammanhang. Jag har för dagen inget yrkande. HerrSVANBERG (s): Den stora huvudfråga som vi behandlarunder denna punkt är förslaget till stat för för nästabudgetår, och man kan konstatera att det gäller en ökning med 215 milj. kr.jämfört med innevarande budgetår, ett totalt anslag på 1 190 mUjoner kronor.Man kanske bör påpeka att det här rör sig om en investeringsram på 1 146mUjoner kronor och därutöver en marginal för att möjliggöra en ökning av Vattenfallsinvesteringar under löpande budgetår, om detta påkallas av kraftsituationeneUer av sysselsättningsläget. Alla är också medvetna om att Kungl. Maj:t avriksdagen redan har fått ett bemyndigande att i viss utsträckning utökaVattenfalls utbyggnadsprogram under löpande budgetår med hänsyn tUl detsysselsättningsläge vi befinner oss i. Jag tror att man behöver den bakgrunden innan man ger sigin på att diskutera motionerna. De motioner som särskUt har föranlett reservationenvid den här punkten i utskottets betänkande går ut på att åstadkomma etttidigareläggande av vissa av de här arbetena för att få en jämnaresysselsättning inom detta område. Tyvärr bygger en del av motionerna påinaktueUa siffror eUer på uppgifter som inte stämmer med verkUgheten.En del av de berörda utbyggnaderna har nämUgen redan satts i gång med hänsyntUl sysselsättningsläget. Låt mig ta upp en del av de kraftstationer som är aktueUa.Två av dem hade igångsatts med stöd av beslut ominvesteringsmöjligheter. När det sedan gäUer Rebnis kraftstation anförmotionärerna att den inte har kommU i gång programenligt. Enligt vad utskottetkan finna pågår där ett arbete som pekar på att man skall hålla precis den taktsom föreslås i motionen. Jag kan också framhåUa att byggandet av erforderligavägar fram tUl byggnadsplatsen har påbörjats 1972.Ledningar för byggnadsplatsens eUcraftbehov har dragits fram, och personalbostäderoch andra provisoriska anordningar är under uppförande vid Rebnis. De egentligabyggnadsarbetena kommer att påbörjas så snart de nödvändiga förberedelserna ärklara, och man bedömer att kraftstationen skaU kunna tas i bmk vid beräknadtidpunkt. Jag har alltså svårt att förstå att det finns något att vinna på attriksdagen gör något uttalande om Rebnis; aUt detta är på gång. I motionen av m. fl. talas det om att manskulle bygga två kraftstationer i KaUx älv. Detta är Utet inadekvat, för dettalas i motionen i övrigt om redan reglerade - och KaUx älv hörinte tiU de redan reglerade. Utskottet anför härvidlag något som lustigt nogväckt ett visst uppseende i , nämligen att statsrådet förra åretuttalade "att en utbyggnad i denna älv inte var aktuell och att riksdagenlämnade detta uttalande utan erinran dels att det råder delademeningar om humvida en exploatering av älven är lämplig frånmUjövårdssynpunkt". Jag vill gärna säga här, precis som jag sagt i utskottet,att jag inte är tveksam i det här faUet, utan jag finner att starka skäl talarför att man bör bygga åtminstone två stationer i älv. Efter defruktansvärda diskussioner som utbröt omkring inte bara älvutan alla icke redan reglerade älvar över huvud taget har jag uppfattat det somom det verkligen föreUgger meningsskUjaktigheter härvidlag. Menar hans partivänner i t. ex. och nu accepterar den härutbyggnaden och är fuUt överens om att KaUx älvs utbyggnad verkUgen bör ske ärmgen gladare än jag, men jag har inte upplevt det på det sättet. Jag trodde attde gamla ståndpunkterna fanns kvar. Jag för min del anser att man bör arbetaför att vi skall få en sådan här projektering och utbyggnad till stånd, men dåskall man inte smyga in bakvägen och säga: besluta nu om de här tvåstationerna, så slipper vi ta stäUning till det hela. Det har sagts att jagskulle ha en dubbel ståndpunkt därför att detta står i utskottets betänkande,men ingenting kan vara mera främmande. Socialdemokratiska partidistriktet i har i ettprogram tagit upp frågan om älvs utbyggnad, och jag stöder det helt. Detgäller att skapa en opinion för en utbyggnad och att föra fram den här frågan,men jag anser att det efter aUa de våldsamma diskussioner vi haft omelkraftutbyggnaden - bor ske helt öppet. Först och främst skall man diskuteraom älven skall byggas ut, sedan skall det ges order om projektering ochdärefter skaU beslut fattas här i kammaren. Jag vill gärna ha det sagt,eftersom det framförts många underUga synpunkter i den här : Kraftstationer m. m. : Kraftstationer m. m. frågan;förde inte fram de synpunkterna här i kammaren, men de harframförts framför aUt i vissa tidningar i Norriand. sade något som jag gärna vUl kommentera ochsom jag tycker är intressant att han säger. Han anför att det är en dåligsysselsättningssituation inom det aktuella området och det vet vi alla ochatt det också kommer att uppstå en mycket oförmånlig sysselsättningssituationför anstäUda. Därför bör man skapa nya arbetstiUfäUen för attsysselsätta dem. Han säger också att vårt land behöver vattenkraft och attdessa stationer skyndsamt bör utbyggas, men att återstoden bör noga prövas. Hansäger att vid den prövningen behovet av arbetstillfällen i bör vara medoch mycket noga beaktas. Jag hoppas att sprider denna uppfattningi sin egen riksdagsgrupp, också tUl sin egen partistyrelse, så att manverkligen kan få en vettig diskussion kring de här frågorna och inte denupphetsade, rätt känslomässiga diskussion som fördes här . Jag tror nogatt man skulle ha vunnit på att ha resonerat på det här sättet tidigare, menjag vill gärna poängtera att frågan om utbyggnad skaU redovisasöppet. Vi skaU gå fram öppet och inte försöka smyga in ett beslut. Hur vore det, , om ni skulle våga stå för attni medverkar till att skapa mindre sysselsättning i stället för att väcka enmotion som är meningslös och säga: Vi vill skapa mer sysselsättning? Det här ärlitet av en skuggboxning. När det gäller Juktans utbyggnad kan man också konstateraatt den kommer att sättas i gång enhgt VattenfaUs uppgifter under år 1973precis så som anges i motionen. BeträffandeBjörkfors kraftstation gäUer precis detsamma. Man torde här sammanfattningsvis kunna konstatera detgör utskottet också att motionärernas önskemål beträffandet de särskUdautbyggnadsprojekten så långt som möjUgt är tiUgodosedda. Det saknas varje somhelst anledning för att på nytt påpeka detta. I stort sett sker det sommotionerna handlar om, och då behöver vi inte göra något särskUt uttalande omdet. i Agnas är i stort sett nöjd med utskottetsskrivning. Jag är glad för det. Det gäUer en detalj i Juktans utbyggnad. Vi harsagt att vi har svårt att ta ställning tUl detaljer i denna fråga, men detkommer ju att föras förhandlingar mellan , domänverket ochvattenfallsverket, och vi förutsätter att dessa frågor kan lösas på etttillfredsställande sätt. Vi tycker därför inte att vi behöver göra någotsärskilt uttalande på denna punkt. Även beträffande anser jag att vi verkligen intebehöver fatta någon ståndpunkt. kommer ju under det här året att fåta ställning till en proposition rörande den fysiska riksplaneringen, alltsåanvändningen av mark och vatten i vårt land. Självklart måste de frågor som hörihop med då komma att prövas och redovisas i . Attnu ta upp en särdebatt om tycker vi därför är ganska onödigt.Det får prövas i samband med frågan om fysisk riksplanering. Sedan sade att utskottet är Utetinkonsekvent. Vi säger att det finns en del motioner kvar som rörenergiförsörjningen, och de kommervi att ta upp . Då skuUe man sparat tiU dess, menar herrSöderström. Jag tycker nog att detta mera tyder på inkonsekvens hos herrSöderström än hos utskottet. Vad vi här gör är att vi tar upp VattenfaUs statoch de punkter som hör ihop med den. Den måste beslutas under vårriksdagen. Energifrågorna på lång sikt innebär ett mycket stortproblem - hur vi skall svara för landets energiförsörining framöver och detbjuder på väldigt många perspektiv som jag tycker skall frikopplas frånVattenfalls stat under ett visst budgetår. Utbyggnaden av anser vi mer eUer mindre kommeratt behandlas i samband med den fysiska riksplaneringen, och den hör inte utanvidare ihop med frågan om den långsiktiga planeringen för våra energiresurser. Med det förestäUer jag mig att vi också på den punktenborde kunna vara helt överens. Det finns ju inget annat yrkande än att defrågorna skall prövas av men att denna prövning bör göras isammanhang som har att göra med den fysiska riksplaneringen. Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifaU tUl utskottets förslag. : Kraftstationer m. m. i (c) kort genmäle: Utskottets ärade ordförande i sitt inlägg att det egentliga byggnadsarbetet med Rebniskraftstation ännu icke tagit sin börian. Det är precis vad jag har sagt i minreservation. Jag tycker att det förhållandet borde ha lett fram tUl att man påaUt sätt försökte skynda på den här frågan. Arbetsmarknadssituationen inteminst kräver detta. () kort genmäle: Det är främst en punkti utskottsordförandens anförande som jag vUl ta upp. säger attom den här debatten rörande sysselsättningsläget hade kunnat föras medfolkpartisterna så skulle mycket ha varit vunnet. Jag vUl tiU det sägaatt om vi hade fått en seriös debatt om sysselsättningsläget i kontrakraftverksutbyggnaderna i deras helhet och då tänker jag främst på deutbyggnader som inte är av kontroversieU karaktär, t. ex. sådana som kan görasi redan reglerade älvar så skuUe stämningsläget ha varit ett helt annat. Jagtror det är väldigt viktigt att man ser fjolårets debatt, som ensidigt sUctademot en förstöring av Ritsem- och Kaitumområdena, mot det förslag som ärframlagt av mig och andra motionärer om reglering av kvarstående forsar i redanreglerade älvar. Det är två skUda saker.