prot · FV0941 · 1972-12-31 00:00:00 — frågade mig om det var minåsikt att det överskott som skapas i skulle grävas ner där och intekomma övriga flygplatser i landet tiU del, i den mån det nu räcker tUl. I mittförsta inlägg sade jag att man kan bibehålla det nuvarandesolidariska systemet även om mun slopur de kommunulu bidrugen. Även om mun geren rimlig del av överskottet tUl - och det betyder alltså en snabbareutbyggnad än för närvarunde - så kommer det att räcka till även för bidrag åtundru delur uv lundet. Min åsikt är utt luftfurtens utveckling är enriksangelägenhet som vi ullu soUduriskt bör bära. Om transfereringurnu interäcker till mellun flygplatser som går ihop och sådana som inte bär sig är detenda rimliga att alla medborgare bidrar tUl utt via stuten täcku underskottet.Då måste vur och en bidra efter sin förmåga, eftersom statsskatten ärprogressiv, och då undviker vi regionala orättvisor av den här typen. Jagupprepar; Vad finns det för skäl tiU att kommunerna skall tjänstgöra som bankåt staten just på det här området, och det i ett läge när kommunernaslikviditetssiluution är mer unsträngd än någonsin? Jag ber att få upprepa övrigu skäl, för ju inte hört någru bevis för våru påståenden. Det nuvurunde systemet ärtungrott och kun lätt leda till udministrativa problem om den statliga partenoch kommunparten inte kommer överens. Det nuvarande systemet leder också regionalt orättvis belustning på medborgarna, vilket inte kan vurueftersträvansvärt. Lägger man därtill de allmänt principiella skäl som finnsfinner man att sakskälen talar för att vi skall slopa de kommunala bidrugen ochdärmed också för utt vi skuU omprövu beslut sumt de föHdbeslut somfuttuts. Det är dithän vi hur syftut. Att riksdugen vid fleru behandlingarbekräftat ett beslut som vi tycker är dåligt hindrar inte i och för sig uttriksdugen inte i dug bör fortsättu att bekräfta det beslutet; man kan och börompröva det. HerrMELLQVIST (s) kort genmäle: Jo, , jag lyssnade till vad somsades, och jag har även läst skrivelse, från vilken herrWirmark i huvudsak hämtat argumenten i sitt anförande. Något som är mycket väsentligt i dettu summanhang är uttkommunernu också vill hu ett inflytunde över primärflygfälten - och detinflytundet kunske de får lättust genom utt själva varu delägare och självusvura för viss del av kostnaderna. Vi har mångu exempel på utt lundstingen,inte minst i , har bullerproblem som de är mycketintresserade av. Om jag inte tar fel kommer en utredning i detta uvseende uttpresenterus under torsdagens eller fredagens lopp. På gmnd av de här problemenhar kommunema behov av att gå in som delägare i flygplatserna på det sätt somnu sker för att också kunna påverka byggnationen som sådan. Därigenom kun dekanske få sinu egna synpunkter beuktude på ett unnut sätt än om stuten självuppträder som byggure och ullenuägure till fälten. Det är ett mycket gott skälför utt bibehåUu det nuvurunde systemet. Jug skuUe viHu säga tUl : Visst går det attgöra jämförelser med andra länden Det går mycket bra, och det kan vi göra påoUka områden även på detta; jag vill baru erinru om utt det sker något påprimärflygfältens område just . Det skapas en storflygplats utanför ,, och det skapas en storflygpluts i - flygplutser som står klarainom . Det kommer också att ske något på Ärlundu som kommer uttuvlägsnu de svårigheter som för närvurunde finns där ute. Jug yrkurbifall till utskottets hemställan. () kort genmäle: Det är alldeles riktigt att det sker en del ivärt land på det här området, men det sker så förbålt långsamt, ärade viceordförande i trufikutskottet. Och det är bakgrunden tUl utt vi vUl ha enförändring härvidlag. Vi har kommit efter när det gäller flygplutsernu iförhållunde till det övrigu ; det är det som är bekymmersamt och det ärdet som gör att kostnadema blir så mycket högre än man annars skulle kunnaräkna med. Man skuUe mycket väl ha kunnat lösa frågan om kommunernasbehov av medinflytande om - och - hade tiUgodosettvåra önskemål föregående år genom att skapa en bolagsform där man merfristående hade kunnat urbeta med dessa problem. HerrWIRMARK (fp) kort genmäle: Jug konstuterur utt nu tuludeom kommunernus och landstingens inflytande. Låt mig då säga att staten har detuvgörande inflytundet över tUlkomsten av en flygplats. Jag tycker därför attmin linje är logisk när jag hävdar utt med det uvgörunde inflytundet också börföHu det fuUa ansvuret för investeringurnu. För övrigt vill jug när efterlyser skälenför en ändring uv nuvurunde system sägu utt mun också till honom kun ställu denmotsutta frågan: Vurför behållu nuvurunde system? Bevisbördun ligger nämligensnurust på dem som försvurur det nuvurunde systemet, vilket hur så uppenburtologisku inslag, som t. ex. dettu utt kommunulu bidrug medförmycket litet inflytunde. HerrCLARKSON (m): Jug har tillsammans med frånfolkpartiet, från och min partikamrat in en motion, nr 711, i vUken vi begär att Kungl. Maj:t skaU tiUsätta enutredning om allmänflygets vidare utveckling. Denna motion har trufikutskottetbehandlat i sitt betänkande som föreligger här , och utskottet hur tagitställning till motionen i en gunsku positiv anda. hänvisar tillatt Kungl. Maj.t har uppdragit åt luftfartsverket att "utarbeta normeroch anvisningar till grund för flygplatsplune-ringen ävensom i anslutninghärtill verkstullu översyn uv vissu författningsbestämmelser påluftfurtsområdet". Dettu är i och för sig gott och väl, men jag hoppas detinte verkar överdrivet pessimistiskt när jag säger utt det inte är tUl fyllest;i vaqe faU går det alldeles för långsamt för att de primära mål som vi med vårmotion siktat till skall kunna uppnås. skriver vidare i sittbetänkunde utt det dessutom pågår "utredningsurbete, som genom en särskildurbetsgrupp inom kommunikutionsdepurtementet inletts för att skapa bättre betingelserför en övergripande trafikplanering på det regionala planet". Även i detavsnittet hyser jag tvivel om att det har någon positiv effekt på det syftemålvi hur med motionen. När man här tulur om "trufikplanering på detregionala planet" är jag inte säker på att allmänflyget verkHgen blirföremål för någon särskild uppmärksamhet på det området. I själva verket, herr talmun, är uUmänflyget ettmissförstått kommunikationsmedel, missförstått och felvärderut av de flesta,därför utt mun inte känner tiU vad allmänflyget egentligen är, vUket snubbt ochbetydelsefullt kommunikationsmedel det redun hur blivit och frumför allt vilkenlysande frumtid det kan hu om det behundlus riktigt uv myndigheternu. I dugensläge känner jug inte tiU något snubbure kommunikationsmedel än allmänflyget påavstånd meUun 150 och 1 500 kilometen Med tanke pä att ligger iutkanten av den europeiska kontinenten - jag kan t. o. m. precisera mig ochsäga i utkanten av kan vi konstatera att det redun av den anledningen ärviktigt för oss utt vidureutvecklu ett sådunt snabbt kommunikationsmedel. Den tiden måste definitivt vara förbi när uUmänflygetunsågs vuru ett slugs sportflyg för ett fåtul funutiken Det är ett trufikmedelsom på grund UV den tekniska utvecklingen hur frumtiden för sig, och mun kommeri nästu generation att i oanad omfattning använda sig uv småflyg. Nr41 ullmänflyg, vid resor. Ällmänflyget kun i dug utmstus och är mycket oftu utmstutmed ungefär summa avancerade tekniska hjälpmedel som de stora flygplanen. Medden snabba tekniska utvecklingen på detta område kan vi föreställa oss att detblir lättare för allt flera att använda det . Därför är det viktigtatt vi skaffar oss en objektiv och allsidig utredning om de möjligheter vi harför att gynna ett sådant kommunikationsmedels utveckling. Jag är rädd för attutskottet inte tillräckligt klart får fram detta. Tyvärr hade jag inte tiUfälleatt delta i behandlingen. Självklart är jag tacksam för utt utskottet sett såpositivt på motionen som det gjort, men det räcker inte enligt min mening idetta faU, herr talman. Jag skulle kunna uppta kammarens tid ytterligure genomutt lämna mångu pruktiska exempel på hur viktig denna fråga är. Rentparentetiskt skall jag bura göra en anmärkning. Tänk om bilismen i sin barndomskuUe hu behundlats så förstrött som man behundlur trafikflyget! Då hadevi inte haft en sådun enorm bUism som vi hur och vi hude heller inte huft ettsådant välstånd. Det är synpunkter som en kommande generation kommer att läggapå detta trafikmedel när den bedömer vårt domslut här i dug. Jug skull lämnu ytterligare en upplysning. Det är kanskeinte så många som känner tiU utt uUmänflyget de fucto står för två tredjedelarav de flygtimmar som flyget tar ut i t. o. m. i . Tvåtredjedelar är en rätt stor andel uv det totulu untulet flugna timmar. Nog börmun tu hänsyn till en så mäktig kommunikutionsgren! Jag hur sugt uttutskottets skrivning är positiv. Om avslaget träffar kinden eUer om det kännspå något annat sätt spelar väl ingen roll, men på grund av den vikt jag fästvid allmänflygets chanser för framtiden yrkar jag, herr talman, bifull tillmotionen 711. HerrGUSTAFSON i (fp); Innan jug går över till utt kommenteruutskottets mujoritetsskrivning på någru punkter vill jug sägu nägot om detsärskilda yttrunde som fröken och jug hur fogut till trufikutskottetsbetänkunde nr 2, punkten 5, som gäUer finunsieringen uv investeringur iprimärflygplutser. Här hur tidigure refererats till Kommunförbundetsfrumställning förru året, och jug vill sägu utt jug i princip delurKommunförbundets inställning. Det är ingen ny inställning från min sidu. Närden nuvurunde luftfurtspolitiken beslutudes , kämpude jug från dåvurundeandra kammarens talarstol för de synpunkter som förra åretframlade utan att få gehör för dem. Därför genomfördes årsluftfurtspolitisku beslut. Jug unser fortfurunde utt det beslutet inte varlämpligt och att det hade varit bättre om vi fått det annorlunda. Jag unser uttdettu luftfurtspolitisku beslut bör bli föremål för omprövning. är det inte så enkelt utt man baru hux flux kun beslutuutt vi nu skull ändru på ett system som vurit etublerat under så pass lång tid.Under den tid som gått har en hel rud uvtul slutits med oliku kommuner - juguvser Stumps, Arlunda och flygplatser. Här hur lugts fust vissu regler.Skull mun ändru i den riktning som här föreslugit, måste dettuföregås uv en ullsidig omfuttunde utredning som tur hänsyn inte minst till deregionulpolitisku synpunkternu. Vi hur i värt särskildu yttrunde sugt, utt vianser utt en översyn bör kommu till stånd när tillräckligt underlag föreliggerfrän pågående utredningsarbete på det trafikpolitiska och regionalpolitiskaområdet. Det är av denna anledning som jag inte kommer att rösta medreservationen utan med utskottet med den uttryckliga redovisning uvfolkpurtiets uppfuttning som gjorts i det särskildu yttrundet. Man skall inteheller tro att det här är så enkelt som det från visst håll har gjorts gällundeunder debutten. Mun hur sugt utt mun fått förseningur i flygplutsbyggundet pågrund uv dessu förhållunden. Men är det någon människu som tror utt vi hudefått ett snubbure flygplutsbyggunde om stuten ensum fått svuru förfinunsieringen UV flygplutserna? Här finns en avgörande skillnad mellan reservanternasuppfattning, som framförde den, och motionärernus uppfuttning.Herr Wirmark säger nu att man mycket väl kan hu det solidurisku systemet.Stuten sköter helu finunsieringen, och sedun kun mun ha ett solidariskt system.All right, det håller jug med om, det är mycket möjligt. Det finns principielltmycket som tulur för det systemet. Men det innebär i och för sig inte utt munfår ett snubbure flygplutsbyggunde. säger utt redun nästu år skull hun kommumed försluget om ett bolag för de här storflygplutsernu. Ju, då kun munurgumentera efter en unnun och rukt motsutt linje. Dä är det inte stuten somsköter finunsieringen, utun det enskildu flygplatsbolaget, och då kan mankunske göru gällunde att det kun gå utt drivu frum flygplutser snubbure omkommunen är mer intresserud. Men det är ju en helt motsutt utgångspunkt tillden som hur. Jug buru säger dettu som ett litet exempel för uttvisu utt dennu frågu är komplicerud och därför kräver ingående överväganden. Sedan, herr tulmun, vill jug övergå till utt kommenterunågru uv de synpunkter som kommit frum under debutten. tulude om uUmänflyget och yrkude bifull tillden motion sorn hun och herrur , och hur framfört,därför att han tyckte att utskottet hade avstyrkt motionen. Men jag villunderstryka här att utskottet sedan fleru år - det gäller även trufikutskottetsföregångure, stutsutskottets fiärde uvdelning hur visut ett mycket stortintresse för uUmänflyget. När i skrivelse till Kungl. Maj;t begärdeutt luftfurtsverket skulle göru en översyn och planering när det gäller flygplatsbyggandeti landet, så sade statsutskottet tydligt ifrån utt ullmänflygets intressen ochvillkor här måste beuktus. Det säger också trufikutskottet. Skulle det visa sigatt ett sådant hänsynstugunde till uUmänflyget inte sker inom den utredning somluftfurtsverket håller på med, då finns det ull uniedning utt återkommu, och dåtror jug inte kommer utt bli ensum om den suken, för utskottethur gjort uttulunden som på den punkten är tydligu. Utskottets värderude vice ordförande talade omindustriflygfältet i och det särskilda yttrande som han har gjorttillsammans med i Mulung. Jag vill säga utt den väsentliguunledningen till utt utskottsmujoriteteninte kunnut bifalla motionen om ett industriflygfält i är att dettaingår i länsplanen. Vi tycker att dessa frågor bör behandlas i samma ordningsom övriga frågor i länsplanerna. Man fär på det sättet en avvägning mellunoliku kruv. Med uniedning uv den storu publicitet som denna fräga fåttoch de överdrivna förhoppningar man kanske väckt i skulle jag gärnuviHu skicku med ett litet ord på vägen. Jag unser utt det är utomordentligtvanskligt att tro att man genom ett särskilt industriflygfält i elleri någon unnun del uv lundet skulle kunnu få de resultut som de ivrigusteförespråkurnu nu vill göru gällunde. Det uv den enklu unledningen utt det intefinns något flygbolug i världen som hur lyckats fä ett fraktflyg som enbartbaserar sig på godstransport lönande. Inte ens flygbolag i storaindustricentra, där det finns enormu industrier, hur lyckuts göru ett fruktflyglönunde med enburt godstrufik. Den flygfrukt som är lönunde är den som går"under pussugerurnus fötter" i pussugerurflygplunen och kompletterurdennu trufik. Jug hyser ull respekt för de strävunden som finns utt ukdveruBorlängetrukten, men låt mig sumtidigt skicku med dessu ord pä vägen för uttmun inte skull tro utt det är alltför lätt utt åstudkommu de syften som munsträvur till. Allru sist, herr tulmun, vUl jug tu upp frågun om Härryduflygplats, där utskottet hur ett speciellt intresse. Förru året beslöttrufikutskottet enhälligt utt hemställu till Kungl. Muj:t utt låtu undersökumöjligheternu utt tidigureläggu Härrydufältet ett är, så utt det skulle kunnuvuru färdigt i stället . Anledningen vur helt enkelt den uttnuvurunde Torslundu flygpluts är så överbelustud utt det kun vuru mycket svårtutt där över huvud tuget bedrivu en rutionell flygverksumhet åren 1976-1977.Mun riskerur utt få göru investeringur i bunor som bara skall användas etteller tvä år, och det kun ju inte pä något sätt vuru rutionellt. Mun vur frän experternus sidu mycket skeptisk tilltrafikutskottets hemställun. Som jag nämnde redan i remissdebatten haremellertid luftfartsverket lagt frum ett förslag till Kungl. Maj:t, som gär utpä att man med användande av en ny metod och utan några extra kostnuder skullekunnu fä flygplutsen färdig . framhåller att detfinns större anledning att tro att flygplatsen med denna metod blir färdig 1976än att den skulle bli färdig 1977 med användande av den konventionella metoden.Därför har luftfartsverket förordat detta nya system. Jag hade hopputs utt här fä ett uttulunde frän kommunikutionsministernssidu, men han befinner sig på tjänsteresa i . Han har försökt attfå behandlingen av detta ärende flyttad till annan dag, men det har inte vuritmöjligt. Det beror ulltså inte på något bristande intresse attkommunikationsministern inte är här . Jag hoppas ändå här från tulurstolenkunnu frumföru vud jug vet är helu trufikutskottets uppfuttning, nämligen uttKungl. Muj;t vid prövningen uv luftfartsverkets hemställun gör dettu i enpositiv undu och ullvurligt undersöker möjligheternu utt uppnå det syfte somriksdugen vur enig om förru året. Med detta, herr tulmun, ber jug utt få yrka bifall tillutskottets hemställan. Överiäggningen vur härmed slutud. m. m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner guvs på bifull tUl dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 3 av herrur och , och förklurudes denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuller trufikutskottets hemställun i betänkundetnr 2 punkten 5 mom, 2 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparut. Denna omröstning gav föHunde resultut; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 711, och förklarades den förra propositionen vurumed övervägunde ja besvarad. Mom. 5 och 6 Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 9 Sjöfartsmateriel m, m, Kungl, Maj;t hude (s, 287-293)föreslugit riksdugen utt dels under sjöfurtsverkets fond för /73unvisu ett i stutsrådsprotokollet angivet investeringsanslag av 18 500 000kronor, dels medge att lämnades i statsrådsprotokollet angivetbeställningsbe-myndigande. I dettasammanhang hade behandlats dels motionen 1972:259 uv m, fl, (fp, c,m, vpk) vuri hemställts att beslutade att uppdraga åt Kungl, Muj;tutt till riksdugen inkommu med förslug ungående en utbyggnud uv Götu kunulsvästgötudel för trufik med större båtur, dels motionen 1972:262 uv m, fl, (fp), dels motionen 1972:709 av herrBerndtson i m, fl, (vpk) vuri föreslugits utt riksdugen hosregeringen hemställde om en skyndsum utredning rörunde fömtsättningurnu för enutbyggnud uv östgötulinje, dels motionen 1972:1217 uv i Gäddvik m. fl,(m), dels motionen 1972:1228 uv m, fl, (c). Utskottet hemställde utt riksdugen 1, tUlSjöfurtsmuteriel m, m, för /73 anvisade ett investeringsanslaguv , 2, medgav uttsjöfurtsverket lämnudes i stutsrådsprotokollet förordatbeställningsbemyndigunde, 3, skuUe avslåmotionen 1972:262, 4, skulle uvslåmotionen 1972:1228, 5, skulle uvslåmotionen 1972:1217, 6, som sin meningguv Kungl, Muj:t till kännu vud utskottet i uniedning uv motionen 1972:259unfört rörunde Götu kunuls västgötadel, 7, skulle uvslåmotionen 1972:709. 4 a, beträffande utbyggnad av kunuls västgötudel uv herrurMellqvist, Linduhl, , , , och i Mulung(sumtligu s), som unsett utt utskottet under 6 bort hemställu, uttriksdugen skulle uvslå motionen 1972:259, 4 b, beträffunde utbyggnud uv Götukunuls östgötudel uv i Kristinehumn (vpk), som ansett attutskottet under 7 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:709 iskrivelse till Kungl. Maj;t som sin mening gav till kännu vud reservunten unförtrörunde en utbyggnud uv Götu kunuls östgötulinje. Sjöfartsmateriel m. m. HerrMELLQVIST (s): Under dennu punkt, som bl, u, gällerutbyggnuden uv Götu kunul, hur utskottet inte kunnut enus. Vi hur faktisktkommit frum tUl två oliku ståndpunkter i en i övrigt gunsku likurtud bedömningav de olika förslag som har utarbetat och som ligger påKungl, Maj;ts bord för behandling. Sjöfartsmateriel m. m. Det hai sagts att socialdemokraterna i dug skull tillfogusen stor motgång i riksdugen. Det är en uv våru kvällstidningur som med storstil och på generöst utrymme uviserut dettu väldigu nederlug pä dennu punkt betänkunde. Ju, skillnuden är såvitt jug förstår gunskuhårfin. Majoriteten föreslår utt de olika redovisade alternativen skal!ingående prövas vid behandlingen uv frågan inom Kungl. "Vud utskottet härom unfört bör uv riksdugen gesKungl. Muj;t till känna." Vi reservunter hävdur att de alternativ sjöfartsverketredovisat redan ligger på Kungl. Maj:ts bord och blir föremål för en allsidigprövning. Och när de ligger i Kungl. för behandling, så tycker viatt det är en överloppsgärning att skrivu till Kungl. Muj:t och tulu om utt påbordet ligger de här oliku ulternutiven. Vi utgår ifrån utt det är självklurtutt Kungl. Muj:t skull prövu sumtligu ulternutiv som sjöfurtsverket huruturbetut, och därför anser vi att det vore någon form uv utt slå in öppnudörrur, om mun guv Kungl. Muj:t till känna det som för länge sedan borde varakänt just av Kungl. Maj;t. Vi reservanter hävdar uppfattningen att vad görasskall är redan gjort. Helt naturligt förutsätts det nu utt föHerutskottsmujoriteten, och när det på sinu håll betruktas som en stor framgångför mujoriteten inom utskottet, sä vill jug nog sägu att det är nägot av en Pyrrhusseger.En sådan seger till och jag är förlorad, heter det på något ställe. Det är junu inte frågu om någon realbehundling. Det beslut riksdugen futtar gällerinte hur kanalen skull byggus ut och hur den skull förstärkus, vilket de olikaalternativ uvser som är föremål för bedömning hos Kungl. Maj;t. Med dessu ord hemställer jug om bifull tillreservutionen 4u. HerrBERNDTSON i (vpk): När kanalerna byggdes i vårt land hadevattenvägarna en större betydelse än vad som varit fallet under senareårtionden. Med nya transportmöjligheter föreföll kunulernu hu spelut ut sinroll. Intressunt är dock utt vi ånyo böriut diskuteru kunullrafikens betydelse.I en rad andra länder hur kunultrafiken länge huft en meru frumträdundeställning än i vårt lund. Det är nuturligtvis inte tillräckligt utt utifrån enburttrunsportekono-misku beräkningar tu ställning till frågun om kunultrufikensfrumtid. Inte minst miHöfrågornu borde beuktus i summunhunget. Våru lundsväguravlastas ett betydande untul långtrudure för vurje trunsportbåt på en kunulled. En vidgad syn på kunaltrafikens betydelse hoppas jag förövrigt också skall leda till en annun syn på personulpolitiken, så utt de somurbetur vid kunulen skall tillerkännus de rättigheter vi vunligen kräver förmänniskor som gör en urbetsinsuts. I motionen 709 hur vi aktuuHserut frågun om Götu kunulsöstgötalinje och begärt en skyndsam utredning rörande förutsättningarnu för enutbyggnad av dennu del uv Götu kunul. Jag är medveten om att en utbyggnad uv kunulensvästgötulinje är den mest uktuellu för dagen. TiUåt mig i fråga om kanalsvästgötalinje endast anföra att skillnaden meUan utskottets skrivning ochreservationen inte är särskUt stor. Motionen rörande kanalens västgötadelsträcker sig betydligt längre och borde enligt min mening ha tillstyrkts föratt en utbyggnad snabbt skulle komma tUl stånd. har berört östgötalinjeendast i den begränsade omfuttningen, utt en viss upprustning skulle ske förbibehållunde av kanaldelen för turist- och småbåtstrufik. Undertecknurnu uv motionen 709 menar därför att jämsidesmed en utbyggnud av västgötalinjen borde en utredning företas rörande östgötalinjensförutsättningar som transportled. Vi vill också stäUa in kunulen i ettperspektiv med ökud hundel över , vilket skulle kunna förändrukanalens roll jämfört med dagens läge. Vi anför i motionen att först efter enutredning kan det vara möjligt att ta ställning till ombyggnudskostnadernu irelution till trufikkupucitet och mlHösynpunkt etc. Ätt en utbyggnad av kunulenkun varu av stor betydelse även ur sysselsättningssynpunkt bör också unförus. hur emellertid utun egentlig motiveringavstyrkt motionen och unför endust utt utskottet inte unser uniedning föreligguutt begäru utredning om östgötadel. Vi har i motionen anfört vilkaskäl vi anser föreligga fören utredning om kanalens utbyggnad. Det kanske ändåvore på sin plats att utskottet i sitt betänkande anger varför det inte villgodta dessa skäl! Så har tyvärr inte skett. Utbyggnaden av västgötadel börjar bli allt meraccepterad trots det motstånd som restes även mot denna tanke.