prot · FV0978 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en böfian av fru andre vicetalmannen. Ang. forskningsberedningens arbele m. m. § 1 Justerades protokollen för den 3, 4 och 5innevarande månad. § 2 Ang, forskningsberedningens arbete m, m. Herr statsministern erhöllordet för atl i ett sarnnranhang besvara dels () den 11januari framställda interpellation, nr 4, till herr statsrådet , delsherr () den 1 framställda interpellation, nr 12, Svaret hade före sammanträdet i stencil utdelats tillkammarens ledamöter och herr statsministern lämnade nu en kort sammanfattningav innehållet. Detstencilerade svaret var av följande lydelse: har frågat mig om forskningsberedningenfyllt den uppgift den avsågs få vid dess inrättande, vilka förändringar avbetydelse som har genomförts beträffande forskningsberedningenssammansättning, arbetsformer och uppgifter, samt om det från regeringens sidaföreligger en medveten strävan atl övergå från en övergripande till en s, k,sektoriell forskningspolitik. har frågat statsrådet omregeringen bedömer det vara av betydelse atl det för samverkan och långsiktigplanering finns ett organ med överblick över hela forskningsområdet och, om såbedöms vara fallet, om den nuvarande forskningsberedningen med sinsammansättning och sina arbetsformer kan anses fylla denna uppgifl eller om denbör ersättas med ett centralt organ, som an.svarar för forskningen ochinitierar en forskningspolitisk debatt. Bådainterpellationerna kommer att besvaras i detta sammanhang. Samhällets insatser på forsknings- och utvecklingsområdelhar ökal mycket krafligt . Under tiden 1960-1970beräknas de statliga utgifterna ha ökat tre å fyra gånger snabbare äntillväxten i . Denna satsning har främst varil inriktad på teknikoch naturvetenskap, av värde främst för produktionen, men även på medicinen avvärde främst för den enskilda människan. I'ör närvarande torde de årligastatliga utgifterna kunna beräknas till inemot 1,5 miljarder. Utvecklingen inom den samhälleliga forskningssektornutmärks av en stegrad strävan atl ta forskningsresurser i anspråk för atlförverkliga en önskad samhällsutveckling. Det är människornas behov av tryggarearbeten, bättre arbetsmiljö och yttre miljö, säkrare trafik osv. som i ökadutsträckning får styra användningen av forskningsresurserna. Alt koppla sammanindividens behov med näringslivets ställer krav pä en utbyggd planering av allforskning som påverkar värt samhälle. Nr 78 En väsentlig del av forskningen ivårt land bedrivs inom näringslivet den ° ''" detta anknutna forskningsinstitutioner. 15 mai1972 planeringen måsle därför innefattaett samarbete mellan samhällets organ ------------ ;------ och näringslivet. Så sker bl. a, genom styrelsen för teknisk utveckUng, lill Ang.jorsKningsoe- yj- uppgifter hör att främja industrins innovationsnivå ochtekniska Iectningens arbete kvalitet, inom forskningsråd och inom andrasamhälleliga organ för att driva och främja forsknings- och utvecklingsarbetedär industrins verksamhet berörs. Här kan bl, a, miUöforskningen nämnas. Forskningsberedningen inrättades 1962 för att tjäna somforum för samråd om den långsiktiga forskningspolitiken. I beredningen, somutgör ett rådgivande organ åt regeringen, ingår forskare, företrädare förteknik och näringsliv och representanter för viktig samhällsverksamhet. Närberedningen tillkallades 1962 uttalades att de organisatoriska formerna för deåsyftade samråden fick bli föremål för omprövning på grundval av den praktiskaerfarenheten. Så har också skett. 1969 ombildades beredningen varvid antaletledamöter minskades från 30 tUl 20. vidgades beredningens kontaktytagenom alt även företrädare för arbetstagarna numera ingår i beredningen. Ett väsentligt inslag i beredningens arbete beslår i alluppmärksamma behovet av utredningar och ta upp diskussioner, som kan belysalägel och utvecklingstendenserna på olika forskningsområden och ge underlag förfortlöpande analyser av forskningsbehoven på skilda samhällsområden. Därigenomkan förändringar i forskningens karaktär avspeglas, vUket har betydelse föröverväganden om behovet av nya organisatoriska former för forskningsverksamheten.Jag kan bl, a. nämna att miljövårdsforskningen tidigt togs upp till diskussioni beredningen. Vidare har samhällsforskningens läge och behov utretts. Exempelpå mera allmänna forskningspolitiska frågor är beredningens diskussion omkriterier för forskningsprioriteringar och om forskning och kreativitet. Förnärvarande utreder en arbetsgrupp efter initiativ och förberedande diskussioneri forskningsberedningen frågor om framtidsforskningssludier i ochframtidsstudiernas roU för långsiktig planering på olika områden. Bland meraspeciella ämnesområden som behandlats av forskningsberedningen kan nämnasorganisk kemi, jordbruksforskning, modern biologi, materialforskning,vetenskaplig dokumentation och humanistisk forskning. deltagande iinternationellt och nordiskt forskningssamarbete har behandlats. Det behov av samlad överblick och samråd rörande denlångsiktiga forskningsutvecklingen som var bakgrunden till inrättandet avforskningsberedningen har ytterligare understrukits av de gångna tio årensekonomiska och sociala utveckling. Genom forskningsberedningens arbete harenligt min mening behoven av samråd och samordning kunnat i väsentlig måntillgodoses. Övervägandena i forskningsberedningen intar således enframskjuten plats i planeringen av samhällets åtgärder på forskningsområdet. Iföljd av sin karaktär av rådgivande organ består forskningsberedningenspåverkan av forskningspoUtiken i den sakkunniga genomlysning av problem ochfrågeställningar som framkommer i dess diskussioner. Den slutliga utformningenav samhällets forskningspolitik fastställs av statsmakterna. genompoUtiska beslut under politiskt ansvar. Samhällets grundläggande strävan att skapa samstämmighetmellan forskningsverksamhetens inriktning och samhällets behov, dvs. ytterst demånga människornas behov, ger forskningspolitiken en klar målinriktning. Genomförandel av forskningspoUtiken måste ske med hänsyntUl de vitt skilda aktiviteter som ryms inom forskningsverksamheten och medderas närmare eller fjärmare anknytning till förutbestämda mål. Etlofrånkomligt inslag i forskningsbilden är vidare att även sådan forskningbehövs som inte kan eUer skall styras. En grov indelning av verksamheten kangöras i grundforskning och tUlämpad forskning och utvecklingsarbete. Den tillämpade forskningen och utvecklingsarbetet kan sessom en del av det samhällsområde dess tillämpningar avser. Samhällsområdetsbehov och målsättningar ger etl fast underlag för planering av omfattning ochinriktning av forskningen. Forskningspolitiken får i dessa fall en seklorielltUlämpning. Det har krävt en förnyad och utbyggd forskningsorganisation,varigenom särskilda forskningsresurser anvisats för viktiga samhällsområden.Styrelsen för teknisk utveckling och utvecklingsbolaget utgör vikligainstrument i det näringspolitiska arbetet. På miljövårdsområdet harnaturvårdsverket lill sitt förfogande fått ökade resurser för att främjaforskning på strategiska områden. har för atl skapa vidgat underlag för en utveckling av dearbetsmarknadspoliliska och socialpolitiska instrumenten. a. forskningpå arbetsmiljöområdet har en arbetarskyddsfond inrättats. finns ensamordnad forskning på försvarsområdet liksom när det gäller atomenergi. PåutbUdningsområdet har under 1960-lalet i snabb takt byggts upp betydanderesurser inom och universitetskanslersämbelet för ellmålinriktat forsknings- och utvecklingsarbete. Likartade strävanden harinitierats pä hälso- och socialvårds-området. Grundforskningens bas utgörs traditionellt avuniversitetens och högskolornas resurser. Denna är och bör vara autonom självreglerande- utan statlig styrning. Den forskningspoliliska planeringen är främst inriktadpå den huvudpart av forskningsresurser - man brukar räkna med 4/5 iindustriländerna - som lill stor del är tillämpad forskning och som liggerutanför universiletssoklorn, Samhälleis inflytande över universitetsforskningenär begränsat till statsmakternas beslut om inrättande och inriktning avforskartjänster. Hur de så tUlskapade resurserna skall användas bestämmerdärefter forskarna själva. Enligt min mening är delta en ändamålsenlig ordning.Samhället har behov av vitaliteten i en grundforskning som får utvecklas ienlighet med sina egna förutsättningar. Det är denna grundforskning somalstrar förutsättningarna för all målinriktad forskning. Den behövs också föratl ge väsentliga bidrag till den debatt om värderingar och mål församhällsutvecklingen som ständigt måste pågå i en demokrati. Från dessautgångspunkter tillgodoser den av forskarna själva inriktade grundforskningenett allmänt samhällsbehov. har i vårt land forskningsrådentillkommit för att rikta ökade resurser för grundforskning mot sådana områdendär det Ang. forskningsberedningens arbete m. m. Nr 78------------- är möjligt att klarare urskilja desamhälleliga behoven. Forskningsråden den- ' ' '*' ''' värdefulla instrument idet på sociala behov inriktade 15 mai 1977---- samspelet mellan samhälle ochgrundforskning vid universitet och -------------------- högskolor. Deras roll kan ändå behöva utvärderas och preciseras. Ang.förskningsbe- , i . .. - i- u . i -i i i " Regerrngen kommer rnorn kort att i enlrghet med önskan /;/. * '' tillsätta en utredning om forskningsrådsorganisationen.Utredningen skall se överrådens verksamhet, beslutsformer och sammansättning. uppgiflblir att överväga i vilka former företrädare för allmänna intressen bc')rmedverka vid rådens avvägningar. Statsmakterna har att ange de forskningspolitiska ramarnaför forskningsrådens verksamhet. Vid forskningsrådens bedömningar av ansökningar omekonomiskt stöd är del vetenskapliga värdet av olika projekt etl väsentligtkriterium. Tillämpningen av principen att de vetenskapligt sett bästa projektenskall slc')djas och sådana områden främjas, där vi har de bästa forskarna, ärsannolikt en garanti för att rådens medel kommer till bästa användning. Ävensamhälleliga motiv måste komma med i totalbilden vid rådens bedömning avanslagsfördelningen. Regeringen har uttalat att det i dagens läge är mestangeläget atl sådan fojskning stinruleras som kan bidraga till att förbättraden enskildes livsvillkor i den tekniskt och socialt föränderligasarnhällsmiljön. Det innebär alt socialvetenskaperna och livsvetenskaperna grundläggande biologisk och medicinsk forskning och dess tillämpningar ividaste b.nrärkelse - kommer att inta en framträdande plats i de kommandearen-; forskningsprogram. Forskningspolitikens huvuduppgift är att genom samrådoch kontakt, genom beslut om resurser och organisation åstadkomma att desamhälleligii satsningarna på forskningsområdet står i samklang med de nrål somi demokratisk ordning lagts fasl för samhällsutvecklingen i stort. Atl S('ika formuleraen härifrån skild forskningspolitik och att från den utgångspunkten genom ettsärskilt administrativt organ planera forsk-i-iingen - är liktydigt med attsöka åstadkomma en icke önskvärd isol-.Ting av forskningsverksamheten frånsamhällets beiiov. D-cn syn på forskningen såsom en potentiell kraftkälla iutvecklingen av alla sai-iilrällsomräden som legat till grund för utbyggnadenav samhällets forskningsresurser skulle genom ensådan avskild forskningspolitik sättas ur spel. Det skulle enligt min meningleda tUl en sämre hushållning med våra knappa forskningsresurser och därmedminskade möjligheter att förbättra människornas villkor i arbets- ochsamhällsliv. Jag ber för min del att få tackastatsministern försvaret på interpellationerna. Med tillfredsställelseantecknar jag att statsministerns svar gjorts långt och utförligt, något somfrågans vikt också motiverar. Att vi sedan inte är ense i allt om även i mycketär en annan sak, och del hade väl närmast förvånat, för att icke sägakonfunderat, om jag bara instämde. Svarets tacknämliga utförlighetför med sig alt även jag för den allsidiga belysningens skull måste ge enrelativt fyllig redogörelseför den position jag och mill parti intagit och intar, framför allt vadbeträffar kravet på en översyn av forskningsberedningens uppgifter, arbetssättoch inflytande. Atl forskningspolitiken är av betydelse för ett lands materiellaoch kulturella utveckling torde vara oomstritl. Beslut i centralaforskningspo-litiska frågor påverkar på lång sikt samhället i dess helhet.Inställningen till forskningen och därmed till vetenskapens roll i samhälletblir alltmer avgörande för elt lands utveckling. En satsning på intensifierailforskning och på ökat utnylfiande av forskningens resultat i samhällets fiänst,vilket även statsministern gör sig lill talesman för i sitt svar, förutsätterall forskningen planeras i betydligt större omfattning än hittills.Försummelser på delta område kan leda lill långt värre störningar i människansoch naturens samspel rned tekniken än vi upplevt. Brister iplaneringen kan också medföra att tekniken inle längre - för att nämna något -förmår befordra ekonomiskt framåtskridande, höjd levnadsstandard,ändamålsenliga kommunikationer och förbättrad information. Erågan är om vi ivårt land fåll det rätta greppet om forskningsplaneringen och verkligenuppfyller, som statsministern säger i sitt svar, "krav på en utbyggdplanering av all forskning som påverkar vårt samhälle". I en moderat partimolion till riksdag behandladesingående de beslut man har att fatta vid forskningsplaneringen, alltifrånfrågan om hur stor del av bruttonationalprodukten som skall tas i anspråk förforsknings- och utvecklingsarbete till avvägningen mellan enskikla forskningsprojekt.Alla dessa beslut tillsammantagna ger en samlad bild av landetsforskningspolitik. Många frågor inställer sig vid ett studium av den svenskaforskningens och forskningsplaneringens organisation. Låt mig peka på några. Är t. ex.beslutsfattandet förlagt till lämpliga nivåer? Del måste slås fast,givetvis, att det är de politiskt valda organen som skall besluta på sådanapunkter där den allmänna forskningspolitiska målsättningen är av avgörandebetydelse. Däremot synes det olämpligt med en alltför stark styrning när detgäller omsättningen av de principiella besluten i praktiken, där t. ex. vetenskapligaställningstaganden bör vara avgörande. Frågan är om den ganska oöverskådligaordning, som enligt många råder, är den lämpligaste. Förekommer enonödigt stark styrning på sådana områden där en delegering vore meraändamålsenUg? Förekommer det omvänt att vissa beslut fattas på en alltför lågnivå i sådana frågor som bör avgöras genom centrala politiska beslut? Vilkaförändringar i nuvarande ordning vore ägnade alt skaffa ett bättre system? Finnsförutsättningarna för den principiella forskningspolitiska debatt som måsteläggas till grund för utformandet av den nationella forskningspolitiken?Erforderliga förutsättningar är t. ex. en tillfredsställande faktaredovisningangående den nuvarande situationen och utvecklingen inom forsknings- ochutvecklingsverksamheten, vidare en systematisk prognosverksamhel som underlagför bedömningen av den kommande utvecklingen och slutligen en redovisning avalternativa lösningar av de forskningspolitiska problemen med en så gott siggöra 1* protokoll 1972. forskningsberedningens arbete tn. Ang. forskningsberedningens arbete m. m. låter tillfredsställandeanalys av deras innebörd i olika avseenden. Många menar att det föreliggerbrister i det avseendet, Har samhälletsorgan för planering av forskningspolitiken, för stöd till forsknings- ochutvecklingsverksamheten och för samverkan meUan olika intressenter denlämpligaste utformningen? Man kan t. ex. betvivla ändamålsenligheten iforskningsberedningens målsättning, status- och arbetsformer. De initiativ fören planering och samordning av forskningen som togs ioch med inrättandet av forskningsberedningen borde ha utgjort ett första stegmol en utbyggd organisation för forskningsplanering. Så har emellertid, eftervad jag kan förstå, inte skett. I stället har forskningsberedningen - jag delaralltså inte statsministerns höga uppskattning av densamma - alltmer kommit iskymundan. De avgörande besluten om forskningen har kommit att fattas inom regeringenutan atl alla de som med hänsyn till att inte bara staten har ansvar församhällsutvecklingen - har ett legitimt intresse att delta iforskningsplaneringen fått reellt tillfälle till detta. Utnyttjas demedel .som satsas på forskning och utvecklingsarbete så effektivt sorn möjligt?Är organisationen av forskningsenheterna sådan att avsikten med satsningen kanfullföljas på bästa sätt? Man kan som exempel på brister i det här avseendetpeka på forskarnas arbetsförhållanden och arbetsuppgifterna för innehavarna avhögre forskningsljänsler. Det är av vikt att se till att forskarna fårtillfälle all så mycket som möjligt ägna sig åt just forskning. Dylika aspekterberör, efter vad jag kan förstå, inte i sitt svar. Mindretillfredsställande är också den utveckling som forskningsråden undergått. Denflexibilitet som ursprungligen kännetecknade forskningsråden synes till stordel ha gått förlorad. Utnyttjasforskningsresultaten på effektivast möjliga sätt? På den punkten har undersenare år ell antal åtgärder vidtagits för alt åstadkomma bätlre förhållanden,och ännu fler förslag till åtgärder har framförts. Att man här skulle kunnakomma längre än får väl ändå anses ganska säkert. Det som jag nu beskrivit och delvis kommenterat iförhållande lill interpellationssvaret ledde fram till partimotionen , ivilken föreslogs en total och förutsättningslös översyn av den svenskaforskningens och forskningsplaneringens organisation. Kravet upprepades i enny partimolion 1971 och resulterade då i att utbildningsutskottet förordade atti första hand forskningsrådens sammansättning och organisation i övrigt samtbefogenheter och ställning i relation till myndigheter och andra instanser somhar forskningsansvar utreds genom en parlamentariskt sammansatt utredningeller i annan ordning. Detta som blev rUcsdags' beslut, vilket idagarna effektuerats av regeringen enligt tidningsmeddelande, måsle emellertidändå betraktas som en etapp. Övriga problemkomplex såsom forskningspolitikensmål, forskningens planering och organisation i sin helhet liksompriorileringsspörsmälen måste, om även i en genomgripande utformning, övervägasoch överses . Kan statsministern länka sig en sådanfortsättning? Forskningsberedningens sammansättning och arbetssätt kan i så faUinte förbigås. Den nu dominerande forskningspoUtiska synen i vårt land tycks betonaanknytningen av forskningen till samhällets olika mål. är i Nr 78 och för sig riktigt, rnen man blir kanske något betänksanr när detta Mnndagen den medför altforskningspolitiken, som statsministern underströk i sitt svar, , 1979 får enalltför sektoriell tillämpning. Följden därav blir, kan åtminstone -------------- bli, attanslagstilldelningen löper risken att bedömas separat inom vafie Ang. jorskiiiiigsbe-sektor. För samverkan och långsiktig planering behövs då mer än redningens aibete någonsin ett organ rned överblick över helaforskningsornråtlel och - sorn "' '" jag måste se det - med en viss styrkraft. Frågan måste alltså ställas på sin spets på detta sätt: Ärden nuvarande forskningsberedningen lill fyllest med sina nuvarande uppgifter,sin nuvarande sammansättning och med sina nuvarande arbetsformer? Den tillkom föratt bl. a., som det heter i statsrådsprotokollet och som statsministern delvisi sitt svar berörde, få till stånd en samordning av statens och näringslivetsinsatser på grundforskningens, den tillämpade forskningens och det industriellautvecklingsarbetets område. I den skulle ingå forskar-e och företrädare förnäringslivet och annan viktig samhällsverksamhet för atl på så sätt utgöra etlforum för samråd om den långsiktiga inriktningen av den svenskaforskningspolitiken. En särskild arbetsgrupp, ocksä den under statsministernsledning, skulle upprättas för atl inom statsrådsberedningen förberedandebehandla frågor av betydelse för regeringen vid utformningen avforskningspolitiken. Så startade rnan verksamheten, och få torde - förutomstatsministern - vilja framträda och säga alt den blev särskilt framgångsrikoch resultatavsättande. Kritik har framförts frän många håll också här iriksdagen. Beredningens existens har varil okänd för de flesta. Efter sju ärskedde i böfian av 1969 elt försök till uppryckning genom en som del heterombildning av forskningsberedningen. Statsnrinislern har kortfattat nämnt dettai sitt svar. Beredningen skulle även i fortsättningen ledas av statsministern,och ledamöterna, nerbantade till 20, skulle representera forskning, teknik ochnäringsliv. Den tidigare arbetsgruppen inom statsrådsberedningenskulle upphöra, och i dess ställe skulle komma en särskUd sakkunnig med uppgiftatl biträda med handläggning av forskningsfrågor inom statsrådsberedningen. Mankan fråga sig om forskningsberedningens verksamhet, inflytande och förmåga tillövergripande samlad överblick stärkts genom den s, k, ombildning som enligt minuppfattning inte var mycket till ombildning. Statsministern menar atl behovet av samråd och samordningkunnat i väsentlig mån tillgodoses genom forskningsberedningens arbele, Etlstudium av protokollen från sammanträdena , inalles ältastycken, varav fem , ger knappast den bUden, Något protokoll från ettsammanträde förelåg inte då jag efterfrågadeett sådant. Verksamhetsberättelsen för forskningsberedningen utgickförst , och verksamhetsberättelsen beräknas föreliggamed samma tidsutdräkt. Berättelsernas syfte är att ge olika myndigheter en allmäninformation om det arbete som bedrives inom beredningen. Färsk är informationen alltså inte när den går ut. Nr 78 En genomgång av sådana här mereller mindre nakna handlingar säger den givetvis inte, långt därifrån, allt orn ett organs betydelse ochgenomslags- 15 ppgj1972 kraft. Det är jag fullt medvetenom. Men mycket tyder dock på att dess -------------------- betydelsesorn beredningsorgan är alltför ringa. c i u i - - . i . r ..,..,.,. " / ' rntar torsknrngsberednrngen inte, det kan man val andasaga, en central * roll i den forskningspolitiskadebatten i vidare bemärkelse och synes långt mindreinitiera en sådan, något som ju är en inte föraktlig uppgift. Från forskarhåll har klart understrukits attforskningsberedningen fått en svagare ställning i än motsvarigheterutomlands. Jag kan inte bedöma det, men jag vill alltså ha sagt det på grundvalav informationer som har nått mig. Forskningsberedningen har huvudsakligen, harman sagt, blivit ett diskussionsforum. Vad däremot den särskilde sakkunnige istatsrådsberedningen uträttar, förordar och eventuellt kan bestämma undandrarsig mitt och andra icke initierades bedömning, men han utgör ju ensam inteforskningsberedningen. Beredningens kontaktyta har, säger statsministern, vidgats"genom all även företrädare för arbetstagarna" -jag förmodar två -" numera ingår i beredningen". Det är riktigt. Men vilka företrädareför andra allmänna samhällsintressen står att finna i ledamotslistan utöver etlantal ämbetsmän av typen generaldirektörer? I klartext: är företrädareför de vidare samhällsintressen som exempelvis politiker brukar företräda? Forskningspolitikens huvuduppgift är, säger statsministerni slutet av svaret, atl "åstadkomma att de samhälleliga satsningarna påforskningsområdet står i samklang med de mål som i demokratisk ordning lagtsfast för samhällsutvecklingen i storl. Att söka formulera en härifrån skildforskningspolitik och att från den utgångspunkten genom etl särskUtadministrativt organ planera forskningen - är liktydigt med att söka åstadkommaen icke önskvärd isolering av forskningsverk.samheten från samhälletsbehov." I bästa fall är detta dunkelt, i sämsta fall är det interiktigt hyggligt sagt. Hur kan en fråga, om inte forskningsberedningen börersättas med ett centralt organ av annan typ som bättre än det nuvarande kanansvara för forskningen och initiera en forskningspolitisk debatt, tolkas pådet sättet?