prot · FV0943 · 1972-12-31 00:00:00 — Det är genom utt tu upp frågan i ulla ämnen och successivt underskolveckan som man ständigt skall träna eleverna i det här avseendet. I den månnågot missförstånd härom råder ute i skolornu så hoppus jug med dettu svur huklargjort vud som skull vara strävun och hur vi skull uttackeru problemet påden punkten. återkom också till fritt valt arbete. Detär riktigt att vi det förstu året tyvärr hur huft en mycket liten andel uvföreningur engugerude. Men just därför är det viktigt att vi inte spHttrur uppresurserna på annat än vud de är uvseddu för, nämligen fritt valt urbete. Enomdisponering uv resurserna av det slug som jug förstår att ärute efter innebär ju utt gruppernu i fritt valt arbete måste bli större ochalternativen färre, och det går ju ut just över de udda elevernu, som kunskehur mångu undra problem och som just här skulle kunna få något av en ous. nämnde också de vurierunde rustemu som ett problemdärför utt lärurnu inte hade möjligheter utt längre hållu summu uppsikt. Mentunken bukom dettu är ju delvis den rakt motsatta, nämligen utt vi genom devurierunde rasterna undviker de stora elevsumhngurnu på skolgården, som ärsvåra att hållu uppsikt över. De vurierunde rustemu är ju en av metoderna attundvika mobbning. Jag förstod på denna punkt inte alls . Beträffunde den sistu punkten gjorde ettstort nummer av utt det borde vuru möjligt utt skupu större frihet förkommunernu utt unvändu resursernu på det sätt som de själva vill inom rumen förde nuvurunde stutsbidragen. Jug kun inte tänku mig utt det hur gått herrStålhummur förbi utt dettu är en uv huvuduppgifternu för utredningen om skolansinre arbete och att redan hur pruktisk verksumhet i gång pååttu plutser i lundet just för utt ge oss underlug för ett unnut bidrugssystem.Sumtidigt pågår och hur pågått förhundlingur mellun stuten och Kommunförbundetför utt vi skull kommu frum tUl ett centrult system för hur en sådanresursöverföring skall ske. Jag hur ulltsä icke det minstu utt invändu mot herrStålhummurs resonemung. Jug vUl baru påpeka för , när han villgöru dettu till ett nytt uppslug, att det är något som vi redun hur sutt isjön. Men innun vi tur ett beslut som skull gällu för hela lundet vUl vi vurunågorlundu förvissude om utt det i så full är det bastu systemet som vi väder.Det är för övrigt en uv de punkter där inte minst purti brukurriktu kritik mot oss för utt vi går frum för snubbt och inte hur tillräckligtunderlug för de förslug vi lägger fram. Det är ett sådunt underlug som vi nuförsöker få. Jug vädjur än en gång tiU : Låt oss på dethär viktigu området diskuteru hur vi skull kommu tUl rättu med problemen, menlåt oss då göra det från något mera konstruktiva utgångspunkter än vad herrStålhammar hur gjort här i dug. Utbildningsministern för ett ganska underiigtresonemung. Först säger han utt det föreslugit inte är någrunyheter. Sedun ägnur hun sig åt utt bemöta dessu nyheter. Antingen är det väldet enu eller det undru. Någru ytterligure ord om fritt vult arbete. Det finns förnärvurunde inte resurser för utt ordnu tillsynen över elevernu på rasterna, mendet finns storu resurser inom rumen för de medel som är uvsuttu för fritt vulturbete. Därför skulle mun kunnu tänku sig en friure resursunvändning. Detbetyder inte att man skall ta bort möjligheten tUl fritt valt arbete, men omnågon kommun vill använda dessa pengar för att t. ex. kunna anställa fyra ellerfem ungdomsledare, som är i tjänst på skolan från morgon till kväll, skulle detkunna vara ett sätt för att lösa tillsynsproblemet och aktiviseringen aveleverna. Jag förstår inte hur det skulle försämra möjligheterna för den uddaeleven. Tvärtom måste det väl öka möjligheterna om mun får en meru personaltätorgunisution än för närvurunde. Jug kritiserude inte heUer systemet med de vurieranderasterna. De .varierande tiderna för rasterna är en utomordentligt bra ordning,men vad Ang. åtgärder för att förhindra mobbning i skolor Ang. åtgärder för att förhindra mobbning i skolor jag sadevar att det när vi hude genomfört dennu det inte längre finns någon möjlighetför läruren utt upprätthållu tillsynen. Därför måste undru personulkategoriervara med på rasterna. Ätt det då är färre elever ute är helt naturligt buru enfördel. UtbUdningsministern säger vidare att hartagit upp frägun om kommunernus frihet i dettu summunhung. Det är verkligenvärdefullt utt gjort dettu, och jag är medveten om att så harskett. Men det som utbildningsministern nu tulude om vur den friu unvändningenav den totala resursvolym som är avsedd för undervisning etc. Jag togemellertid också upp frägun om en friare användning av statsbidragen förskollokalernas utformning. Vi kritiserur vidare verkligen inteutbildningsdepartementet för utt mun där går frum för snubbt när det gäller uttlösu de sociulu problemen i skolun. Däremot kritiserar viutbildningsdepartementet för utt man går frum för sukta. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Föredrogs och hänvisadesKungl. Muj :ts propositioner: nr 29 tiU utbUdningsutskottet och nr 39 tiUjordbmksutskottet. § 6 Föredrogs och hänvisudes motionen nr 1505 tillkulturutskottet. § 7 Föredrogs och bifölls interpellutionsfrumställningurnanr 95 och 96. § 8 Anmäldes och bordludes Kungl. Muj;ts propositioner; Nr 27ungående studiesociult stöd Nr 28 ungående unslug för /73 tillbyggnadsarbeten samt inredning och utmstning uv lokuler vid universiteten m. m. § 9 Anmäldes och bordludes Nr 12 i anledning av motioner om ökad decentralisering ochstärkt lekmannainflytande inom förvultningen m. m. Nr 11 i uniedning uv Kungl. Muj:ts proposition 1972:13 medförslag till lug om ändring i kommunulskuttelugen (1928:370) jämte motioner Nr 12 i uniedning uv Kungl. Muj:ts proposition 1972:15 medförslug tUl lug om ändring i uppbördsförordningen (1953:272), m. m. jämtemotioner Nr 2 i uniedning uv motion angående förbud mot försäHningav bostudsrättslägenhet pä offentlig uuktion m. m. Nr 8 med anledning av motion angående utvidgningen uvRemmene skjutfält Nr 9 med uniedning uv motion omhöjning av den nedre ålders- Nr43 gränsen för vapen- och stridsövningar, m. m. Nr 10 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framställningur om anslag för /73till allmän försäkring m. m. jämte motioner Nr 13 iuniedning UV motion om vidgad rätt till invaliditetstillägg Nr 14 i anledninguv motioner ungående ersättning för privutläkurvård m. m. Nr 5 i uniedning uv Kungl. Maj:ts istutsverkspropositionen gjordu frumställningur för /73 inomsociuldepurtementets verksamhetsområde jämte motioner Nr 2 i anledning av propositionen 1972:1 i vud uvserunslug för /73 till skolväsendet jämte motioner Nr 3 i anledning av motion om ändrud benämning påutbildnings-och forskningsorgunisutionen i Nr 7 i uniedning uv Kungl. Muj;ts i propositionen 1972:1gjorda framställningur rörunde utgifternu för /73 inom civildepurtementetsverksamhetsområde jämte motioner Nr 8 i anledning av motion om en kommunaHsering UVsotningsväsen-det § 10 Anmäldes och bordludes motionen nr 1506 uv herrBörjesson i Glömminge i uniedning uv Kungl. Muj:ts proposition nr 30 ungåendevissu unslug ur kyrkofonden. § 11 Meddelande ang. enkla frågor Meddeludes utt föHunde enklu frågor dennu dug framställts,nämligen Nr 131 () tUl herrjordbmksministern angående åtgärder rörande den nya blockorganisutionen: Vilkuåtgärder uvser herr stutsrådet vidtugu i anledning uv försluget från stutens jordbmksnämnd om utt den nyu blockorgunisutionen skullträdu i funktion ? Nr 132 () till herr försvarsministernungående säkerheten vid mUitäru manskupstransporter; Anser herr statsrådet att munskupets säkerhet mot olyckorför närvurunde är tillfredsställunde vid militära trunsporter? Nr 43 Nr 133 () till herrkommunikutionsministern ungående Fredaeenden tidpunkten för fastställande avdriftstat för uffärsdrivunde verk: 17 mars1972 Anser herr statsrådet det lämpligt utt nästan tre fjärdedelar uv -------------------- budgetåretfår förflytu utan utt Kungl. Muj;t fustställer driftstuten för summu budgetår för ett stort stutligt affärsdrivande verk? Nr 134 i Gäddvik (m) tiU herrkommunikationsministern om en billig resemöjlighet med järnväg norrut frånMellansverige; Är herr statsrådet beredd medverka till utt en billigresemöjlighet med järnväg norrut från Mellunsverige unordnus kring veckoslutenför att t. ex. avflyttade lätture skull kunnu ha kontukt med sin hembygd? § 12 Kummuren åtskildes .