prot · FV0968 · 1972-12-31 00:00:00 — Antag exempelvis atl en person som köper kaffe tvingasbetala för ett kilo bara för att det dels råkar finnas förpackningar om etlkilo, dels blir mycket enklare för handelsmannen vid prissättningen.Handelsmännen skulle nog tjäna på det, men husmödrarna skulle låta höra av sigpå ett sätt som skulle få Skärholmsfruarna att framstå som viskande andeväsen. Man kan alltså tankemässigt föra över denna kufiskaprincip som gäller TV-licensavgifterna tUl andra områden, men det blir ingenrättvisa för del. Och orättvisan blir heller inte mindre av att det endast ärca 20 000 abonnenter som utsätts för denna form av prispolilik. Det minsta mankan begära är att den som betalär för en vara eller tjänst får full valuta förpengarna. En differentierad TV-avgifl vore i delta fall helt korrekt.Rättvisekravet får inte åsidosättas bara för atl det kanske medför etl visstbesvär eller en viss kostnad att få det ur världen. Med detta vUl jag, herr talman, yrka bifaU lillreservationen vid punkten 3 i kulturutskottets betänkande nr 11, HerrOLSSON i SundsvaU (c): 1 kulturutskottets betänkande nr 11behandlas bl, a, motionen 679, som väckts av mig och fem andra centerpartister.Det är i egenskap av motionär jag har begärt ordet i detta ärende, 1 motionen kräver vi differentiering av den allmännamoltagaravgiften för TV, innebärande en nedsättning av avgiften förTV-innehavare boende inom område som ännu inte är utbyggt för , Orsaken till alt vi väckt denna motion är den orättvisa vianser Ugga i det förhållandet alt samtliga innehavare av svart-vit TV-mottagareför närvarande betalar samma avgift, nämligen per kvartal, oberoendeav om de bor i ett område som är utbyggt för båda TV-kanalerna eller om deendast kan se , Avgiften höjdes , och anledningen till höjningenuppgavs vara behov av medel för finansiering av ökad sändningslid i just ,Under följande budgetår kommer sändningstiden atl bli genomsnittligt 80 timmarper vecka med lika fördelning meUan de båda TV-kanalerna, En successiv utbyggnad av TV 2-nälet pågår, men ännudröjer det ålskiUiga år innan de båda TV-kanalerna får samma täckning. Enligtårets statsverksproposilion anför i denna fråga: "Den iföregående års anslagsframställning föreslagna utbyggnadsplanen har revideratsmed hänsyn tiU de av statsmakterna givna förutsättningarna. Denreviderade planen omfattar en utbyggnad av stationer under 6 1/2 är förtäckning av nya områden," Om inte TV-avgifterna differentieras kommer alltså underrätt många människor vUkel har framförts av tidigare talare här boende i typiska glesbygdsområden och områden med genomsnittligt små ekono- miskaresurser att få betala en avgift avsedd för båda TV-kanalerna men endast kunnata del av den ena. Ur rättvisesynpunkt anser vi alt en avgiftsdifferentieringär fullt befogad. Ingen medborgare bör i detta eller andra fall tvingas betalaför något som han eUer hon inte ens teoretiskt har möjlighet att utnyttja, Atltill TV betala för program som man inte kan se vore för atl jämföra med ettannat massmedium ungefär som att betala prenumerationsavgift för en tidningsom man inte får och som man kanske kan påräkna att få först , medanövriga prenumeranter erhåUer den . Vårt önskemål är aUtså en differentiering, ochuppdelningen bör såsom framgår av kartbilden kunna följa administrativagränser, Nedsätlningen bör göras för etl budgetår i sänder så alt avgiftennedsättes inom de områden som vid budgetårets ingång inte är utbyggda för bådaTV-programmen, Tekniska svårigheter för differentiering har tidigareangetts som motiv för att man inte skall kunna genomföra ett rättvisare syslem.Men vi har redan nu skUlnader i TV-avgiften så till vida att innehavare avfärg-TV-mottagare betalar en extra avgift, per kvartal. Vi har inlehört talas om tekniska svårigheter alt på det sättet differentiera avgiften. Dåbör det lika väl vara möjligt all la ul en lägre avgift för Ucensbetalare,boende inom visst område. Eftersom jag förmodar att datatekniken tas tUl hjälpvid licensavgifts- och telefonavgiflsdebiteringar, så bör väl detta vara rättlätt att ordna. Licensavgifterna debileras numera tUlsammans medtelefonavgifterna. Utskottet ägnar vår motion endast några få rader. Mankonstaterar atl motionärerna anfört rättvisesynpunkter för sitt yrkande. framhåller att "ett genomförande av en avgiflsdifferenliering avdessa skäl" alltså rättviseskäl - "väl kan tänkas föranleda krav omlägre avgifter i tättbefolkade områden, där utbyggnadskoslnaden per mottagareär låg, med därav följande högre avgifter i de stora glesbygdsområdena, därutbyggnadskostnaden per mottagare är högre". Detta verkar närmast som enhotelse. När vi vUl ha etl enligt vår mening rättvisare avgiftssystem förglesbygden, hotas alltså dessa bygder i stället med en avgiftshöjning. Jag antar att en överväldigande majoritet av svenskafolket efter årtionden av koncentration i vårt land önskar att samhälletskall av regionalpolitiska och andra skäl medverka till atl utjämna förutsättningarnaför näringsliv och boende inom olika delar av landet, göra rundare, somdet ibland ullrycks. Låt mig nämna elt färskt exempel på strävanden i dennariktning, nämligen att i skrivelse lill regeringen harföreslagit en utjämning av telefonkostnaderna till fördel för de glesarebefolkade delarna av landet. Utskottsmajoriletens motiv för avslag på värtmotionsyrkande är anmärkningsvärda. Det bör vara självklart atl oUka former avsamhällsservice - och dit vUl jag även räkna TV-verksamheten - i huvudsakskall kosta lika för oss som medborgare, oberoende av var vi är bosatta i vårtland, och atl vi inte skall betala för en service som vi ännu inle fått. Vi bör när det gäller TV-avgiften - liksominom övriga områden - sträva efter så stor rättvisa som möjligt. mycketglad över alt fyra utskottsledamöler reserverat sig till förmån för vårtmotionsyrkande, innebärande att som sin mening ger Kungl. Maj;t tiUkänna att den allmänna moltagaravgiften för TV bör differentieras i enlighetmed de principer som angetts. Jag yrkar bifall fill den vidutskotlsbetänkandet fogade reservationen av i Lane-Herrestad m.fl. I reservationen till kultumtskottelsbetänkande nr 11 under punkten 3 önskar reservanterna alt man för områden därTV 2-nätet ännu ej är utbyggt inte skall utkräva fuU licensavgift. Jag vill framhålla att motioner och reservationer medUkande krav har framstäUts men av bUvit avslagna. Den nuföreliggande reservationen och den motion på vUken reservationen är uppbyggdanger icke några nya skäl för etl bifall till reservationen. Reservanterna förbigår enligt utskottets mening väsentligafrågor då man enbart nu anför alt en differentiering icke är svår alt genomföraoch att man därför ur rättvisesynpunkt bör bifalla reservationen. "Utskottet vUl häremot framhålla att ett genomförande av en avgiflsdifferenlieringav dessa skäl väl kan tänkas föranleda krav om lägre avgifter i tättbefolkadeområden, där utbyggnadskostnaden per mottagare är låg, med därav följande högreavgifter i de stora glesbygdsområdena, där förhållandet är det omvända." Enligt min mening är del av stor betydelse atl vi kanhålla samma avgifter för radio och TV inom hela landet, oavsett värman bor, ochatt avgifterna bl. a. skall finansiera utbyggnaden av TV-nätet, som utbygges i.den takt resurserna medger. Jag vUl gärna i detta sammanhang också citera vaddepartementschefen anförde om avgiflsfrågan slalsverksproposition,ett uttalande som anslöt sig tUl, Departementschefen sade;"Avgiftsintäkterna från de tätbefolkade områdena i Mellan- och Sydsverigesvarar för huvuddelen av de myckel höga anläggningskostnaderna för etlrikstäckande distributionsnät för , Det skulle med hänsyn till den pågåendeutbyggnaden vara tekniskt svårt att differentiera avgiftsuttaget. Jag är avdessa skäl f, n, inte beredd alt förorda någon avgiftsdifferentiering," Reservanterna har uppvisat det var iUlfsbyn som aorde della under sitt inlägg en karta över TV 2-nälet med deområden markerade som ej nås av TV 2-programmen, De områdena ärju väl kända genom atl omnämnda TV-nät ännu ej är fullt utbyggt. Men jag lyckeratl såväl i Ulfsbyn som de övriga företrädarna för reservationenhar glömt alt ange kostnaderna för den återstående utbyggnaden, Uksom de glömtalt nämna att utgående avgifter inom de angivna områdena ingalunda täckerkostnaden för den återstående utbyggnaden. Vill man bygga upp argumenteringenpå avgiftsreduceringens berättigande måsle man ändå ur rättvisesynpunkter ocksåberöra utbyggnadskostnaderna. Utskottet har vid tidigare behandUng av ärendet liksom iår önskat understryka betydelsen av en enhetlig avgift för hela landet, medde motiveringari övrigt som anges i utskottets betänkande. Jag tror del är ganska angelägel atl i detta sammanhang,när man från reservanternas sida talar om att en avgiflsdifferenliering skaUgenomföras, också ta hänsyn tUl kostnaderna för utbyggnad av TV-nätel inom deområden som ännu inte är utbyggda. Jag hävdar, liksom utskottsmajoriteten, denuppfattningen att de licensavgifter som tas ul ingalunda täcker de kostnadersom är förenade med den fortsatta och slutgiltiga utbyggnaden av TV-nätet inomde områden som tyvärr inte ännu har möjligheter att se TV 2-programmen, Denkostnaden kan ingalunda täckas in av de avgifter som uttas, utandel måste vara så att man solidariskt från de stora tätorterna, där kostnadenper mottagare är ganska låg, är med och betalar utbyggnaden i de delar avlandet som har betydligt högre kostnad per mottagare än de mera tätbebyggdaområdena. Det är från dessa utgångspunkter som vi inomulskottsmajoriteten icke kunnat ansluta oss tiU de i motionen 679 framfördasynpunkterna, och jag ber, herr talman, att få yrka bifaU tiU utskottetsförslag. HerrOLSSON i SundsvaU (c): Det rättvisekrav som vi motionärer ochreservanterna framfört, har, anser jag, inte kunnat lUlbakavisas av ulskottsmajoriteten,utan kvar slår att vid varje form av samhällsservice i övrigt betalar vi fördet vi har möjlighet att utnyttja. Här är det en rad människor i vissa traktersom får betala för en samhäUsservice som de inte har möjlighet att utnyttja. Här har av i gjorts en jämförelsemed kostnaderna då det gäller utbyggnad i storstäderna och utbyggnad iglesbygderna. Om detta är väl bara att säga, att för man del resonemanget litetlängre kommer man fram till att de som bor i glesbygderna, där TV 2-nätet ännuinte är utbyggt, skulle betala någon form av förskott på denna utbyggnad,TV-utbyggnaden i del övriga landet har ju inte tillgått så att man har betaltförskott. När vi byggde upp betalade vi såvitt jag vet inte någon TV-licensavgiftförrän vi hade skaffat apparater, och det gjorde vi inte förrän vi hademöjligheter att se det första TV-programmet, Detsamma bör självfallet gällaockså för TV 2-program-met. Man skall inle behöva betala förskott för att få sedet i glesbygderna. Utskottets motivering för avslag på motionen är delsrisken för att man i de tätbefolkade områdena skulle kunna kräva sänktaavgifter, dels vissa tekniska svårigheter. De tekniska svårigheterna har maninte tryckt på så mycket. Vad man hävdat mera, och vad som nämns först iutskottets betänkande, är att man skuUe kunna kräva lägre avgifter istorstadsområdena, om vi började med en avgiftsdifferentiering. Det systemethar vi emellertid inte på något annat område. Det kostar precis lika mycket atlskicka etl brev inom som att skicka det från till ,Och vad telefonabonnemanget angår vill jag minnas att den fasta avgiften står iomvänd proportion till avståndet, alltså att den är något högre i storstädernaän i glesbygden. Jag skall inte fortsätta längre utan konstaterar bara alt den 27 aprU 1972 vad vi härhar aktualiserat är en rättvisefråga, som inte kan sammanföras med eventuellakrav på lägre avgifter inom de tätbebyggda områdena. i Ulfsbyn (c): i mledde sittanförande med att erinra om atl har avslagit liknande motionertidigare, och jag förmodar att han då syftade på den motion som väcktes i fjol.Den hade elt likartal innehåll. Men yrkandet i fjolårsmotionen var sådant attdet var svårt alt tillstyrka det. Den gången gällde det människor boende iområden där man inte har fullgoda mottagningsförhållanden för , och det ärmycket opreciserat, ty där kommer en mängd topografiska förhåUanden in ibilden, däremot är yrkandet i motionen mera preciserat nu gäller detområden som inte är utbyggda för men som kommer att byggas ul i framtiden.Det är en väsentlig skUlnad, i poängterade också att det bUrdyrt alt bygga ul TV 2-nätel i glesbygderna och sade attgenomförandet av en avgiftsdifferentiering kan tänkas leda tUl krav på lägreavgifter i tätbefolkade områden. Där är det nämligen bUligare att göra utbyggnaden.Och i de stora glesbygdsområdena, där utbyggnaden är dyrare, skulle avgifternadå bli högre, TUl det argumentet vUl jag säga, att om den principen skullegälla över hela linjen, så bleve det svårt att få samhället att fungerasmidigt. Det vore med andra ord mycket olämpligt att bland alla samhälletsserviceutbud bryta ut TV 2-nätets utbyggnad och låta självkostnadsprincipengäUa där, när den inte gäUer över hela fältet och för samhäUets samladeserviceutbud, I det sammanhanget kan också nämnas alt de människor som bor iglesbygderna inte har samma möjligheter som människorna i tätorterna allutnyttja aU den samhällsservice som bjuds. i nämnde först att det förekommitmotioner i denna sak förut och atl de avslagits. Men, , enorättvisa blir väl inte mindre av att den är gammal och påpekas år . Pådel viset får man ju inte bort en orättvisa. Man måste angripa den och få denur världen och inte bara avslå en massa motioner. Det är dock en orättvisa attmänga människor här i landet tvingas betala för en sak som de inte helt kanutnyttja. kom sedan in på att destora tätorterna var solidariska vid utbyggandet av TV-nätet. Del får jag välhålla med om atl de är. Men varför kan de då inle fortsätta alt vara soUdariskaäven och låta dessa människor, som aldrig kommer att kunna se ,få betala en mindre avgift? Jag tror inle att människorna i de störretätorterna skulle ta det så hårt. HerrLARSSON i (s): Utskottet säger i belänkandet att ettgenomförande av en avgiftsdifferentiering av dessa skäl väl kan tänkasföranleda krav om lägre avgifter i tättbefolkade områden. Därmed har inteutskottet sagt att utskottet kräver en sådan avgiftsnedsättning inom de tättbefolkade områdena.Men utskottet pekar på möjligheten alt det kan komma sådana framställningar, omman inför differentierade avgifter. Det är bara den saken utskottet i dettasammanhang önskar framhåUa. När vi från dessa utgångspunkter tagit upprättvisesynpunkterna har vi hävdat att de stora tättbefolkade områdenasjälvfallet skaU vara med och bära kostnaden för en utbyggnad av TV-nätet iområden där kostnaden per mottagare är betydligt högre än i tätorterna. Vimenar att det är en starkare soUdaritetsyttring än del vore att följa den linjesom reservanterna gått in på; de vill endast att man i avvaktan på enutbyggnad skall sänka avgifterna med, som man föreslår i molionen, 20 kronorper kvartal. Det är en uppfattning som utskottet inte delar. Jag viU ytterligare understryka det citat avdepartementschefens uttalande i fjolårets proposition som jag anförde i miltförra inlägg; denna proposition, och därmed riktlinjerna i den, antogs avriksdagen. Departementschefen uttalade där all han då inte var beredd altinföra en differentiering. Vi inom utskottet hävdar att inget nytlinträffat som skulle motivera att man skulle pröva frågan från andrautgångspunkter. den 27 aprU 1972 Ang. den lokala och regionala programverksamheten inomSveriges Radio Hen utbildningsministern ,som meddelat, all han i samband med behandlingen av detta ärende ämnade besvaraherr Fågelsbos (c) framställda interpeUation, nr 24, angåendeden lokala och regionala programverksamheten inom , erhöll ordetoch anförde: har frågat mig om jag är vUligmedverka till säkerställandet och påskyndandet av angelägna lokalanyhetsprogram och annan lokal programverksamhet enligt de intentioner somtidigare uttalats av . uttalade alt på en fjärdedelav program produktionen borde ske regionalt. För TV:s del kommer detta mål attuppnås nästa budgetår, radioutredning överväger olika former förutbyggd lokalradio m, m. Utredningen arbetar med sikte på att kunna lägga framsina förslag . Jag vill i sammanhanget också nämna att frågan om enytterligare decentralisering av programproduktionen utöver vad som rekommenderadesi riksdagsuttalandet övervägs i samband med den inom Radiopågående översynen av företagets verksamhet. Under nästa budgetår kommer vidareförsöksverksamheten med regionala nyhetssändningar i TV att byggas ut. Mot den här angivna bakgrundenfinner jag inte några särskUda årgärder från min sida påkallade. HerrFÄGELSBO (c); Jag ber att lill UtbUdningsministern fåframföra ett tack för svaret på min interpellation. Jag hoppas att jag tolkar statsrådet svar rättom jag säger att han ställer sig positiv till säkerstäUandet och påskyndandetav den lokala och regionala radio-TV-verksamheten. För TV:sdel kommer enfjärdedel av programproduktionen att ske regionalt , Lika Ang. den lokala och regionala programverksamheten inomSveriges Radio angelägetär det att samma regionala decentraUsering kan ske för ljudradions del. Om detnu blir som UtbUdningsministern säger - och det hoppas jag verkligen attutredningen lägger fram förslag , är del min förhoppning attUtbUdningsministern därefter vidtar åtgärder för att lokalradionsutbyggnad också skaU kunna påskyndas. Målsättningen för radio-TV:s framlida utveckUng ochorganisation måsle vara all man får en decentraliserad verksamhet. Den kanstimulera ett bredare och rikhaltigare programunderlag, som också kan svara motde önskemål som de breda folklagren och kanske folkrörelserna har. Jag anser att herr utbUdningsministerns svar var positivt,och jag ber att få uttala ett hjärtligt tack. HerrGÖRANSSON (s); I en motion till årets riksdag, nr 672, harjag och några andra ledamöter tagit upp frågor liknande den som att få besvarad av UtbUdningsministern. Låt mig bara säga några ord för att ytterligareunderstryka vad som här sagts tidigare, nämligen att det är med glädje mankonstaterar att det positiva uttalande som gjorde 1966 om denlångsiktiga målsättningen för utbyggnaden av den regionala radio- ochTV-verksamheten fortfarande står sig. Upphovet tiU min motion kanske närmast är attdetaljgranskningar av de olika årens anslag för såväl den regionala som dencentrala utbyggnaden har givit vid handen att den avsedda 25-procentigahöjningen inte alllid ägt rum. Jag tror emellertid att man skall förklara detmed att många stora investeringar och insatser kan göras just för dencentrala verksamheten därmed ges mindre utrymme för den regionalaverksamheten. Men det är min förhoppning att den här utjämningen äger rum i ettlångsiktigt perspektiv, så att en större del av produktionen sker på regionaltområde. Överläggningen var härmed slutad. Mom. 1 -4 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av i Lane-Herrestad m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iUlfsbyn begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vUl atl kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 3 mom, 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i Lane-Herrestadm, fl. Vid omröstnmg genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 6 och 7 Utskottets hemställan biföUs, § 21 Anslag till Föredrogs UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag /73 till jämte motioner. Fröken (): Grunden till den högtstående hemslöjdsverksamheten påolika områden, hemslöjdens betydelse för kvalitetsmedvetande och deninspirationskälla den utgör för bl, a, mönster- och formgivning i såväl merhantverksmässig som industriell produktion fårsökas i den kulturella ochestetiska medvetenhet, den materialkännedom och de kunskaper omtillverkningsmetoder som finns inom hemslöjdsrörelsen. har för sagt någrakloka ord om just detta, och det finns anledning att erinra om hur viktigadessa förutsättningar är för hemslöjdens fortbestånd och utveckUngsmöjlig-heteri dag, då skall ta stäUning tUl förslag om vissa organisatoriskaförändringar inom , ett förslag som även har konsekvenser förden pedagogiska ledningen och bevakningen av hemslöjdsområdet, 1 motionen 1094, som väckts av representanter för samtligariksdagspartier, uttrycks farhågor för att denna omorganisation i vad avserkonsulentorganisationen kan komma att äventyra möjligheterna lUI entUlfredsställande bevakning av ämnena hemslöjd och vävning. Genom initiativ avriksdagen kom en särskUd konsulentbefattning alt inrättas för dettaområde av den anledningen, att fann att en konsulent med skyldighetatt bevaka hela det textUa området skuUe få alltför omfattande och betungandeuppgifter, konstaterar att de uppgifter somtidigare lagts på en särskild konsulent nu förs över på en byråassistent.Vidare sägs att motionärernas syfte torde vara tillgodosett så längetjänstemannen i fråga är kvar inom och utför i aUt väsentligtsamma arbetsuppgifter. Jag kan inte dra någon annan slutsats av detta, än attdå dessa uppgifter som i sig förenar stora krav på befattningshavaren i vad 2* protokoll 1972. Förbud mot civil luftfart i överljudsfart gällerutbUdning inom skUda delar av området förs över på en byråassistentljänst, såinnebär det uppenbara risker för att bevakningen kan komma atlinskränkas eller i annat avseende försämras, kanske till förmån för allmäntadministrativa eller andra arbetsuppgifter som kan åläggas denna tjänst. På den punkten har utskottsbehandlingen inte nämnvärtfillmötesgåtl motionärerna, EmeUertid säger utskottet klart ifrån att man delarmotionärernas uppfattning att en tiUfredsstäUande ämnesbevakning på området ärangelägen. Mot bakgmnd av den enigheten och tidigare initiativ vågarjag ändå hysa den förhoppningen atl dessa meningsyttringar inte passerarobemärkt förbi utbUdningsmyndighelerna och att vi även på Utet kanräkna med en betryggande kontinuerlig bevakning av området, lUl gagn inle baraför undervisning, utbildning och fritidsstudier, utan också för de bredasociala och kulturella uppgifter som verksamheten inom detta område fyUer, Med detta anförande, under vUketherr förste vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, varöverläggningen slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 22 Förbud mot civil luftfart i överljudsfart Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 9 i anledning avKungl, Maj:ts proposition 1972:19 med förslag tUl lag om ändring iluftfartslagen (1957:297) jämte motioner. FmTHORSSON (s): har vid flera lillfäUendiskuterat frågan om det civUa överljudsflyget. Del är inte min avsikt atl ge upphov lill en ny stor debatt mot bakgrunden av den enhäUigt negativauppfattningen om denna företeelse här i och på gmndval av en tiUslyrkanav ett enhälligt trafikutskott av regeringens förslag om förbud mol civUluftfart i överljudsfart, detta så myckel mindre som vår uppmärksamhet dessaminuter i hög grad är absorberad av dramatiska politiska avgöranden i ett landsom spelar en så stor roU för den fortsatta situationen i vår världsdel. enhälliga tUlstyrkan avregeringsförslaget är ytterligt välkommen. Den utgör ett led i liknandeaktioner i aUt fler länder runt jorden. Detta sker mot bakgrund av att de faroroch hälsorisker som är förknippade med flygning i överljudsfart har blivitaUtmer uppenbara.