prot · FV09143 · 1972-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs på bifall till dels utskottetsheraställan, dels reservationen nr 10 av fröken och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den sora vUl att kamraaren bifaller civUutskottetsheraställan i betänkandet nr 34 jmnkten 11 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar karamaren bifalht reservationen nr 10 av fröken och herrAdolfsson. Vid omröstning genora uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medoraröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottets heraställan, 2;o) reservationen nr 11 a av ra. särat 3:o) reservationen nr 11 b avherr , och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering, upptogs förbestäramande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Expropriationslag m. m. Den sora vUl att kararaaren tiU kontraproposition ihuvudvoteringen angående civUutskottets hemstäUan i betänkandet nr 34 punkten 13 antarreservationen nr 11 a av ra. den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kararaaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 11 b av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering raed oraröstningsapparat.Denna oraröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemstäUan i betänkandet nr 34 punkten 13 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kararaaren bifallit reservationen nr 11 a av ra. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kamraarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetsheraställan, 2:o) reservationen nr 12 a av m. fl. samt 3 :o) reservationen nr 12 b av herrar Wennerfors och , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering ävenbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Expropriationslag nu m. Den som vUl att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående civilutskottets hemställan i betänkandet nr 34 punkten 14 antarreservationen nr 12 a av ra. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har karamaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 12 b av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kamraarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den sora vill att kararaaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 34 punkten 14 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 12 a av ra. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 13 av herrar Wennerfors och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kararaaren bifaller civilutskottetsheraställan i betänkandet nr 34 punkten 15 röstar ja, den det ej viU röstarnej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen nr 13 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetsheraställan, dels reservationen nr 14 a av ra. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrGrebäck begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kamraaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 34 punkten 16 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 14 a av ra. Vid oraröstning genom uppresningförklarades flertalet av kamraarens ledaraöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kamraaren biföll vad utskottet i dessa punkter herastäUt. Ang. lotsavgifterna för Mälarsjöfarten Herr koraraunUcationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 357, och anförde: har frågat raig vUken betydelsejag anser att nuvarande lotsavgifter för Mälarsjöfarten har för vUligheten attutnyttja lots. Den ersattes den tidigarelotsavgiftsskyldigheten med lotsfrihet. sänktes lotsavgifterna med igenomsnitt . Med undantag för tankfartyg och bulkfartyg med farligalaster, för vUka i princip skyldighet föreligger att anlita lots i ochvissa andra svenska farvatten, är det således befälhavarens sak attavgöra om lots skall anUtas. Självfallet har lotsavgifterna en inte oväsentligbetydelse för vilUgheten att utnyttja lots såväl i som i övriga svenskafarvatten. I detta sararaanhang vill jag frarahålla dels attregeringen uppdragit åt att i samråd mednaturvårdsverket utreda frågor i samband raed oUe- och keraikaUetransporter påsvenskt inre Ang.rabatterade tågresor för universitetsstuderande vatten,dels att skyldighet föreligger att anlita lots för tankfartyg ochbulkfartyg raed farUga laster och att denna skyldighet inte som tidigare kanundgås genom erläggande av lotsavgift. Härvidlag har alltså skett en skärpningjämfört med tidigare systera också i . Jag ber att få tacka för svaret. Antalet grundstötningar av fartyg i har under deallra ökat mycket markant. Som väl är har ingen olycka inträffatav sådan art att har måst anlitas under 1971-1972. En av grundorsakerna tUl olyckorna torde vara att det ärca färre trafikanter som utnyttjar lots än det var för ett parår sedan. Anledningen härtUl är uppenbar; Priset på lotsrung är mycket högt -det kostar t. ex. att lotsa en 4 500-tonnare från Landsorttill tur och retur och då är det givetvis frestande för befälhavarnaatt klara fartygen på egen hand, eftersom lotstvång i många fall inte föreligger. Det relativt sett höga priset på denna sträcka beror påatt den räknas som två lotsningar, och därför får man betala"starttaxa" två gånger. Det raedför avsevärt högre avgifter än oradet skulle räknas sora en sträcka. Skulle man inte kunna räkna sträckanLandsort-Västerås som en enda lotsning trots att den berör två lotsdistrikt? Enförändring enligt det förslaget skulle reducera totalavgiften med ungefär 50procent. Det har också antytts av representant för sjöfartsverketatt den nuvarande konstruktionen är felaktig. Man har alltså genom en sådantaxepolitik sålt säkerhetssystemet i den säkra och fina Mälarleden - och denkommer ju att bli ännu bättre när de pågående planeringarna och arbetena förrätning, breddning och fördjupning blir genomförda. Är det verkligen förnuftigt att tUlämpa en taxesättningför sora raedför betydUgt högre kostnader än för raotsvarandesträckor i farvattnen t. ex. runt ? Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av karamarens förhandlingar. Överläggningen var härmed slutad. §6 Ang. rabatterade tågresor för universitetsstuderande Herr kommunikationsrainistern erhöll ordet för attbesvara (ra) i kararaarens protokoll för den 7 deceraber intagnafråga, nr 360, och anförde: har frågat mig om jag anseratt det är riraUgt att, sora SJ nu beslutat, utestänga stora grupperuniversitetsstuderande från förraånen att färdas på tåg tUl rabatterat pris. Jag komraer under någon av att ta emotrepresentanter för olika gmpper av studerande, bl. a. de vuxenstuderande. Detblir därvid tUlfälle att ta del av deras synpunkter. också att inforraera mig om grunderna för SJ:s ställningstagande. I avvaktanhärpå är jag inte beredd att göra något närraare uttalande. (ra): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Jag vUl först deklarera att det beslut som har fattats avSJ för någon vecka sedan i den här frågan för mig framstår som ganska orimligt.Enligt de uppgifter sora studentkårernas organisationer lämnat har inga direktaöverläggningar ägt rura raellan SJ och studentorganisationernai den här frågan, och det missbruk som SJ hävdar förekommer i och med atftydligen en hel del personer i äldre åldersgrupper skulle utnyttja det härsystemet borde man ha kunnat stävja genom åtgärder som vidtagits efterkontakter och underhandlingar. Man kan fråga sig hur många som berörs av SJ:s beslut, oradet nu går i verkstäUighet. Någon totalsiffra för hela landet över antaletstudenter föreligger inte , men vid harman gjort en undersökning sora visar att av 31 000 inskrivna studenter är . Man kan väl räkna raed att en del av dessa ärs. k. passiva studerande, men en stor del av dessa två tredjedelar av deinskrivna torde vara studenter sora studerar mer eller mindre på heltid, och deskulle alltså drabbas mycket hårt. Detta beslut framstår sora en mycket märklig åtgärd, ochavsikten med rain fråga har varit att få ett klarläggande uttalande frånkommuni-kationsramistern. Jag kan ha förståelse för ora statsrådet raotbakgrunden av uppvaktningar kanske inte vill uttala sig här ikamraaren, men å andra sidan har statsrådet såvitt jag har sett i olikatidningar gjort deklarationer sora tyder på att statsrådet inte delar SJ:sraening i detta faU. Frågan är då vad studenterna, som med stort mtresse följerdenna fråga, skall få för intryck. Vad skall de tro om framtiden? Och även omvi skulle avvakta ett senare ställningstagande från koraraunikationsministern,vad ser statsrådet för möjUgheter att ändra på detta enligt min mening mycketolyckliga beslut? Ang. rabatterade tågresor för universitetsstuderande är väl medveten om att jag, somjag sade i mitt svar, skall ta emot representanter för båda parter nästa veckaoch att det beslut SJ har fattat gäller från den 1 juU . (ra): Jag återkomraer tUl detidningsuppgifter som enligt mitt sätt att läsatidningar utvisar att statsrådet där har antytt att han inte delar SJ:s mening.Och jag ber att få upprepa min fråga: Vilka möjligheter ser statsrådet attändra på detta beslut? Jag är raedveten ora att det inte träder i kraft förränden , raen jag tror att denna fråga har så stort intresse förstudenterna att de avvaktar ett snart besked från ansvarigt politiskt håll. Överläggningenvar härraed slutad. Ang. statstjänstemans skyldighet att underkasta sigläkarundersökning statstjänstemans skyldighet att underkasta sig läkarundersökning Herr statsrådet erhöU ordetför att besvara i (fp) i kammarens protokoll för den 7december intagna fråga, nr 363, och anförde; i har frågat mig om jagär beredd att vidtaga åtgärder för att motverka felaktiga upplysningar om denya bestämmelser författningar, vilka numera reglerar skyldighet förstatstjänstemän att underkasta sig läkarundersökningar. De regler som syftar på finns istatstjänstemannalagen och i statstjänstemannastadgan. Motivuttalanden tUldenna lagstiftning finns i propositionen 1965. Det har inte koramit tUlrain kännedora att myndigheterna har några svårigheter att tolka och tUlämpabestämmelserna. Jag anser mig därför sakna anledning attvidtaga några åtgärder i frågan. i (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Statsrådet är emellertid Ula underrättad. Det ärupprörande att det ännu ändringar istatstjänstemannalagen och statstjänstemannastadgan förekomraer läkarutlåtandeoch uppenbarligen också att myndighet utgår års bestämraelser. Jagsyftar då på de regler sora gäller ora hur läkare skall utses, när undersökningskall ske då t. ex. fråga om mental sjukdom har uppkommit som kan föranleda atten statsanställd skall avstängas från sin tjänst. Det var framför allt händelserna i samband med professorSelling sora föranledde de nya bestäraraelserna. gör i sin klarläggandebok rättspsykiatrin följande väsentliga påpekande: "Det somupprörde så många i Sellingaffären var just själva beslutet omsinnesundersökning, att detta medel kunde tUlgripas för att oskadliggöra enmotståndare i en konflikt." Poängen med de nya bestämmelser som därefterkom tUl är att huvudundersökningen inte får utföras av läkare som anvisas avmyndigheten där personen i fråga är anställd. Myndighetens verksläkare fårinte automatiskt anvisas, eftersom misstanke om beroendeförhållande ochpartiskhet i princip då alltid kan föreligga, utan det är somskall utse läkare. Detta sägs mycket klart i 23 § i statstjänstemannastadgan avår 1965. Det har utkommit en bok som heter ochlagen, och genom själva denna titel är det naturligt att man på läkarhållanvänder den, när tjänstbarheten hos en statstjänsteman genom mentalsjukdomkommer i fråga. I denna bok, som har utkommit i två upplagor, står det i bådaupplagorna att verksläkaren kan utföra undersökningen. Som jag nu direkt har påvisat den här saken finns förövrigt med i riksdagstrycket i en interpellation som jag ställde tUljustitieministern , raen denna angelägenhet föll inte inorahans departeraents-revir - förekoraraer det och har det förekoramit informationsom är vilseledande. Läkare och rayndigheter gör naturligtvis så gott de kan,raen denna missvisande inforraation gör, eftersom lagtext och stadgar är litet besvärligaatt tolka att det här skulle finnas anledning för statsrådet attgenora eller på annat sätt föra ut inforraation om debestämmelser som gäller. Jag vill mot bakgrund av vad jag här har påpekat frågaom inte statsrådet nu är av en annan uppfattning än i det bleka svaret. Jag vUl gärna understryka attdet i författningstexten raycket klart är angivet hur rayndigheterna skallförfara i en sådan här känslig fråga. Det underströk för övrigt också herrMöller i sitt anförande. Utöver lagtexten finns som vanligt att tUlgå delslagraotiv, dels rättspraxis och JO-uttalanden. åberopar ,där det tydUgen bl. a. redogörs för statstjänstemännens skyldighet attunderkasta sig läkarundersökning. säger att den inte nämnernågonting om 1965 års lagstiftning, som är jag understryker det klargörande på denna punkt. I boken hänvisas i stället, säger ,tUl äldre bestämmelser. Jag har inte tagit del av boken, men ora det nu lämnasfelaktiga upplysningar i den, så får väl det enligt vanliga regler stå förutgivarens eller författarens räkning. Jag tvivlar raycket starkt på att dethar påverkat myndigheternas handläggning av sådana här ärenden. går givetvis tUl den aktueUa författningstexten, och av den kanman klart utläsa vad som gäller. citerade det själv, och jagbehöver inte ytterligare understryka det. Det är mot den bakgrunden, herrtalman, som jag inte tycker att någon informationsverksamhet av det slag somherr efterlyser är nödvändig. Ang.statstjänstemans skyldighet att underkasta sig läkarundersökning HerrMÖLLER i (fp): Jag kan inte håUa med statsrådet ora självaslutsatsen. Det är klart att här finns lagtext, men vUka läkare anlitar en advokat eller annan jurist när det uppkommer fall, ibland ganska plötsligt? Våra lagar och stadgar är minsann ganska omfattande och svära att hitta i, något som jag har påpekat, inte minst på den här punkten. Har man handböcker som koramit ut i t. o. ra. mer än en upplaga och sora gäller just de juridiska förhållandena och mentalsjukdomarna, går man förstås det ligger mycket nära till hands - just till dem. Visserligen finns en annan ändring av med i sammanhanget, men det sägs på den aktuella punkten; "--- , såvida inte verksläkaren utför undersöknin gen". Det innebär att det lätt blir fritt fram för det felaktigabeteendet. Jag har t. o. ra. med mig ett läkarutlåtande från , som refererar till ett läkarintyg av den 30 deceraber 1969, och där hänvisas tiU att myndigheten begärt undersökningen utförd enligt kungörel se i fråga om just tjänstbarhetsintyg. Det är alltså uppenbarligen så att man måste få framinformation att dessa bestäramelser gör det nödvändigt att gå opartiskt tUlväga så som lagstiftaren och regeringen i stadgan tänkt sig. Det gäller att ipraktiken följa upp och genomföra de strävanden till ökad rättssäkerhet för dementalhandikappade eUer påstådda sådana som regler om 15 protokoll 1972. Ang. beredskapen mot oljekatastrofer i Eftersom lätt kan bli inkopplad på dennafråga, som ytterst gäller 300 000 statstjänstemän, är det angeläget att detblir en god information ora dessa bestäraraelser. säger att det kan vara svårt förmänniskorna att ta del av dessa bestämmelser. Till det vUl jag bara lägga attdet är myndigheterna som förordnar läkaren i detta fall . Jag vUl gärna än en gång understryka att det är klartutsagt i författningstexten vUka regler sora gäller. I lUchet raed alla andralagar och författningar trycks tjänsteraannaförfattningarna i Svensk författningssamling.Dessa lagar och bestämmelser finns också intagna i publikationen Författningarom statligt reglerade tjänster, som utges av . finns säkerligen hos alla myndigheter. Förarbetena tUlstatstjänstemannalagen är tUlgängliga både i rUcsdagstryck och i Nytt juridisktarkiv. Jag vUl också nämna att det från trycket komraitflera privata koramentarer tUl lagen. Dessutom förekommer undervisning i tjänsteraannarätt ikurser för statsanställda som statens personalutbUdningsnämnd ordnar. Myndigheternasinformationsbehov och det är alltså framför allt det den här frågan gäller -bör därför vara väl tillgodosett. Jag kan -jag upprepar det inte se något behov av en sådan information som efterlyser. i (fp): Vi koramer tydligen inte längre i den härfrågan. Den ena sidan litar pä officiellt tryck, utbildningskurser och någraandra saker, medan jag säger att ett standardverk för läkare på detta områdedess värre i bland blivit vägledande och därför är mycket väsentligt. Men vi får väl nöja oss med statsrådets uttalanden, gjordahär i debatten nu , om att lagtexten är klar och givetvis skalltillämpas, så att förordnar läkaren. Vi får hoppas attsocialstyrelsen på läkarkonferenser och i andra sammanhang nu uppmärk-sammarriskerna för felaktigheter, så att dessa förhållanden inte får fortsättaopåtalade år som dess värre skett, med felaktig undersökning utfördäven åratal efter . Överläggningen var härmed slutad. §8 Ang. beredskapen mot oljekatastrofer i Herr civUministern erhöll ordet för att besvaraherr Åbergs (fp) fraraställda interpellation, nr 160, till herrkoraraunikationsrainistern, och anförde: har frågatkommunikationsministern dels vUken beredskap för snabbt ingripande - om en allvarligolycka skulle mträffa sora finns uppbyggd av de länder sora exploaterar olja påkontinentalsockeln i , dels, om denna beredskap enligt svenskaregeringens bedömande är bristfällig, huruvida koraraunUcationsministern då ärberedd att ta initiativ tUl ett samarbete i syfte att skydda den svenskavästkusten mot oljekatastrofer. Interpellationenhar överlämnats tUl mig för besvarande. De närmast berörda länderna, , ochNorge, är i färd med att bygga upp en organisation för dettaändamål innefattande operativa ledningsorgan, utrustning tUl bekämpningsfartyg,depåer med oljebekämpningsmateriel etc. I vad gäller svensk beredskap mot oljeutsläpptUl sjöss har sora bekant en sådan varit under uppbyggnad i kustbevakningensregi . Uppbyggnaden beräknas vara genoraförd . MeUan samtliga Nordsjöländer finns ett avtal -det s. k. ora örasesidig hjälp med oljebekämpningsinsatser vidstörre oljeföroreningar tUl sjöss, tUl vUket avtal även är anslutet.Avtalet föreskriver bl. a. rapportermg tUl berörda stater av störreoljeföroreningar tUl sjöss. Ett avtal av samma innebörd som har hösten1971 ingåtts raeUan de nordiska länderna. Detta avtal föreskriver bl. a. ettdirekt samarbete mellan de rayndigheter i respektive länder sora är ansvarigaför åtgärder mot oljeföroreningar (den s. k. Köpenhamnsöver-enskoraraelsen). Geraensararaaöverläggningar raellan de centrala nordiska rayndigheterna för oljebekärapningtUl sjöss har hittUls ordnats både i och i , och överläggningarplaneras att äga rum i och . Jag vUl i sammanhanget även närana att den brittiskaregeringen inbjudit tUl en konferens i om bl. a.säkerhetsfrågor och strandskydd i samband med utvinning av olja frånhavsbottnen. De förda överläggningarna har framför alltresulterat i överenskommelser ora hur det operativa samarbetet skall äga rumvid gemensamma oljebekämpningsaktioner tUl sjöss. Vidare har tUlfälle härigenomskapats för ett ömsesidigt, ingående informationsutbyte om i respektive landbefintlig och planerad oljebekämpningsmateriel, erfarenheter beträffandebekämpningsmetoder m. ra. För den händelse en större olyckshändelse skulle inträffavid något av oljeborrtornen eller oljeborrplattforraarna i , har mananledning räkna raed att erforderliga åtgärder kommer att vidtas för att såsnabbt som möjligt få haveriet under kontroll. Skulle händelsen leda tUl ettstörre oljeutflöde, är förutsättningarna för gemensamraa oljeskadebe-gränsandeinsatser täckta i första hand genom och vad avser Skagerackdessutom genora Köpenharansöverenskomraelsen. 1 vad gäller den svenska kan det naturligtvisinte uteslutas att ett oljeutsläpp från borrtornen i kan driva in viaSkagerack raot . Härvid bör raan dock beakta att det under förutsättningatt det råder friska vindar raed ogynnsarama riktningar skulle ta2-4 veckor för ett oljebälte att driva från exerapelvis Ekofisk tUlbohuslänska kusten. Ang. beredskapen mot oljekatastrofer i Ang.beredskapen mot oljekatastrofer i omfattandeåtgärder mot utsläppet ha hunnit vidtas i enlighet med de träffadeöverenskoraraelserna. EttoUeutsläpp av detta slag erbjuder i princip inte svårare eller annorlundaproblera än de för vUka den svenska oljeskyddsberedskapen tUl sjöss byggsupp. Med hänsyn härtUl och tUl att regelbundna internordirska överläggningar ioljeskyddsfrågan förekoraraer, anser jag att ytterligare åtgärder förnärvarande inte är påkallade. HerrÅBERG'(fp) Jag vUl först tacka civUminister svaret på min interpellation. Det är utan tvivel mycket värdefullt attstatsrådet relativt ingående har redovisat vad som görs såvälfrån de närmast ansvariga länderna, aUtså de vUka själva utvinner oljan, sorafrån andra länder vilka direkt blir berörda ora och när en olycka inträffar.Naturligtvis ligger ansvaret i första hand på länder som , Norgeoch . Men - statsrådet kan man säga att"förutsättningarna för gemensamraa oljeskadebegränsande insatser (är) täckta i första hand genom --- "? Detta gäUer väl knappast ännu? måsteerkänna att jag något oroas av statsrådets besked att dessa länder alltsåEngland, och är "i färd raed att bygga upp en organisationför detta ändaraål-- ". Man måste ju då fråga sig när dennaorganisation är färdig. Ätt det är bråttom talar ju allting för, bl. a. detförhållandet att 30 nya oljeborrtorn är under byggnad på olikahåll i världen, samtliga för placering i , ett av världens stormigaste hav. I ett svenskt radioprogram lämnades vissauppgifter från en ingenjör med stor erfarenhet av oljeborrningar, vUkauppgifter var ganska alarraerande. Visserligen trodde han ju inte att riskenför katastrofer skulle vara särskUt stor, raen han medgav att risken ärbetydligt större i än på de flesta håll i världen där utsjöborr-ningarförekommer.