prot · FV0960 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 debatten omhyreslagens 48 § har man helt koncentrerat sig på atl en tingsrätt i Stockholmsänkt hyrorna i en HSB-fastighet och en privat fastighet med hänvisning tillatt det är de allmännyttiga företagens hyror i nyproduktionen som skall varavägledande vid hyresprissättningen. Detta används för att visa hur bra 48 § ochbruksvärdesregeln är. Men de allmännyttiga företagens hyror i nyproduktionen ärju riktrote såväl för nya som äldre privata fastigheter, när det gällerhyresprissättningen. Det är givetvis positivt att man något kan hålla igen deprivata hyreshusens hyror i nyproduktionen, men därför skall man inte försökadölja att hyressättningsparagrafen i många fall kommer att verka som enhyreshöjningsparagraf i det äldre privata fastighetsbeståndet. Det som deprivata fastighetsägarna kan förlora pä gungorna kan de ta igen med mycket merapå karusellen. Man bör för övrigt inte övervärdera tingsrättens utslag.HSB lär inte bygga fler hyreslägenheter, och för bostadsrättsföreningar kan juingen hyresprövning ske. Privatbyggmästare och andra privata fastighetsägarekan också kringgå tingsrättens utslag och hyresprövning genom atl byggaandelslägenheter. kommunisternas riksdagsgrupp har vidupprepade tillfällen fört fram kravet på en ändring av 48 § i hyreslagen. Grundprincipenför en socialt inriktad bostadspolitik bör vara fastighetens drift-ochsjälvkostnad med uteslutande av privata vinstmotiv. Denna princip är vägledandeför de allmännyttiga och kooperativa företagen. Man bör givetvis här slå fastatt det gäller förvaltningsskedet. Privatbyggmästare, markspekulanler ochbyggnadsmaterialproducenter tar ju hem vinster även i dessa företag före ochunder byggskedet. Men självkostnadsprincipen kan naturiigtvis i enskildafall leda till orimliga hyror En andra punkt bör därför vara spärrar i form aven jämförelseprövning.Men denna bör inte gälla rekordhyrorna i nyproduktionen ulan lägenheter avsamma årgång i allmännyttiga företag eller annat äldre fastighetsbestånd. Ensocialt inriktad hyressätlningsparagraf förutsätter dels en omarbetning av 48§, dels ett undanröjande av motiven bakom densamma. Utskottet hänvisadeföregående år till en begärd översyn av hyreslagen. Denna är nu gjord ochredovisad i en PM från . Förslagen finns redovisade pä s.7 och 8 i utskottets utlåtande nr II. Som framgår där förutsätterjustitiedepartementet ingen saklig ändring av 48 §. Motiven bakom paragrafenligger också kvar. Utskottet nöjer sig med att uttala att man böravvakta ytterligare erfarenheter av hyreslagens hyressättningsregler. Det är juen bekväm ståndpunkt för att slippa gå in på en sakdebatt om den kritik som ivår motion riktats mot paragrafen och motiven. Vi anser del helt klart alt enhyressättning på brislorterna enligt 48 § kommer atl leda till oskäligahyreshöjningar och stora vinster för det privata fastighetskapitalet. Delta ärju också avsikten med paragrafen och motiven bakom densamma. Det finns ingenanledning att bedriva experimentverksamhet och låta hyresgästerna berikafastighetskapitalet. sade i en tidigare debatt här att höga hyrori höst kommer att möta opinion. Jag vet inte vilka höga hyror på. Är del de stora hyreshöjningar man kan förvänta i årgångarna1958-1968 där man har slopat hyresregleringslagen? Det gjordes ju med herrUllstens goda minne och med hans medverkan. Jag skall avslutningsvis la upp en delfråga, men en nog såviktig sådan. Del finns lusentals hyresgäster som drabbats och lusentals somkommer att drabbas av kraftiga retroaktiva hyreshöjningar i privata fastigheterbyggda och där hyresnämnden och fastställteller kommer att fastställa hyror enligt gällande hyresreglering. I åtskilliga fall - kanske de flesta - har hyresgästernaflyttat in och fått en preliminär hyra som räknats ut på den premissen attfastigheten skulle byggas med statliga lån. Fastighetsägaren har sedan gåttöver tUl privat finansiering med resultat att tusentals hyresgäster fått ellerriskerar att fä kraftiga retroaktiva hyreshöjningar. nr 1 1972 beräknas enbart i flera tusen hyresgäster dettaår få betala retroaktiva hyreshöjningar på . I faU som avgjortsav uppgår den retroaktiva höjningen tUl belopp upp emot 8 500kronor och en hyreshöjning på för en trerummare. Det är uppenbart orimligt att hyresgäster skall drabbas avkraftiga hyreshöjningar och retroaktiv betalning av bara föratt fastighetsägaren funnit det mera lönande alt frångå utlovad statligbelåning. Vi har ett antal motionärer i motionen 1425 föreslagit atthyresregleringslagens 3 § skaU tUlföras en bestämmelse att hyran i dessa fallskall få fastställas till högst det belopp, som skuUe ha godkänts vid statligbelåning. Utskottet har uttalat förståelse för saken men anser inteatt man kan genomföra en lagstiftning med retroaktiv verkan. Samhällets markpolitik m. m. den 19 aprU 1972 Samhällets markpolitik m. m. föregåendeår då jag var med på en liknande motion, som avstyrktes av utskottet med sammamotivering, att resonemanget är både märkligt och avslöjande. Man kan tydligengenomföra hur mycket retroaktiv lagstiftning som helst, om den gynnar deprivata fastighetsägarna och höjer hyrorna, men man kan inte genomföra enretroaktiv lagstiftning som gagnar hyresgästerna. Hela lagstiftningen ombmksvärdeshyror är ju en retroaktiv lagstiftning. Privata hyresvärdar kan iefterhand av hyresgäster som flyttat in då annan lagstiftning gällde -tUlgodogöra sig hyreshöjningar och extravinster på hyresgästernas bekostnad pågrund av att lägenheternas bruksvärde ökat genom kommunernas insatser och pågrund av att beslutat att godkänna motivet att hyresprövningen skallske med rekordhyrorna i allmännyttiga företag i nyproduktionen. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tUl reservationen2 i utskottets betänkande nr 10. Avslutningsvis vUl jag säga några ord om de moderatamotionerna och det som framförde här. föreslår alt det skall finnas viss skyldighetför kommunerna att sälja mark. Det var någon som sade i den tidigare debattenatt det är bra atl man inte huttlar och att det finns moderater som säger rentut vad de menar. Det tycker jag också är bra, men man kanske bör tUlfoga ensak. Pä när högermän och högerkvinnor kallade sig högermän ochhögerkvinnor fanns del en häradshövding vid namn K. A. , högerman iStockholm, som var en av de mest framsynta när det gäUer stadsmarkpolitik. Han var med om att utforma den politik som lade grunden till atlStockholm hade den största andelen bostadsbyggande på kommunägdmark. Den andra motionen gäller ett förslag om att slå sönderbostadslånegivningen på sådant sätt att var och en skall ha äganderätten tillsin lägenhet. säger att detta är ett försök att föra in nyatankegångar i debatten. Ja, det är möjligt att det finns sådana i vissa delarav motionen, men det är verkligen inget försök att föra in någon ny tanke närdet gäUer den grundläggande tankegången i den här motionen. Den utgår nämligenkaUt ifrån att genom införandet av ett sådant system även de som bor iflerfamiljshus skulle kunna tillgodogöra sig avdragsrätten för skuldräntor.Därigenom skulle alltså de som har de högsta inkomsterna tjäna mest på det nyasystemet. Enligt vår mening bör man gå en motsatt väg. Vi har iannat sammanhang yrkat på att man mycket kraftigt bör begränsa avdrags-rättenför skuldräntor. Man kan väl inte avskaffa avdragsrälten helt, men man bör åtminstonebegränsa den på ett sådant sätt att stora inkomsttagare inle kan dra nytta avden. HerrGREBÄCK (c): Det har under debattensgång uttalats mycket stor respekt för därför att man vet var manhar dem och därför att de ger klara besked, sägs det. Det är ju aUtid bra närfolk ger klara besked. Detta gäller också kommunisterna; man vetockså var man har dem, och de ger också klara besked om sin ståndpunkt. Dettatar jag som ett uttryck för att representanterna förde ?e partierna här är ungefär lika dogmatiska i sininställning till problemen därför har de också lätt atl förstå varandra. Jagkan inte förklara det på annat sätt. sjunger det privata ägandets lov och sägeratt den fria konkurrensen löser alla problem. Jag har också den största respektför det privata ägandet och för konkurrensen, men jag tror inte att de sakernaensamma löser alla samhällsproblem i varje fall inte när det gällersamhällsplanering och inte heller när det gäller bostadsbyggande. Jag skulle i detta sammanhang vilja säga tUl herrAdolfsson, att visst har vi i utskottet med intresse tagit del av vad ni harskrivit i er motion. Jag har också lyssnat på vad har sagt. Videlar bara inte förlitande på de s. k. fria marknadskrafternasspel detta har jag redan tidigare givit uttryck för men vi menar att degodtagbara skäl som kan finnas till uppfattning också kan främjasi andra former, som inte motverkar valfriheten i själva boendet.Besittningstrygghet och likvärdiga bostadskostnader kan uppnås även efter andralinjer. Det kan förutsättas atl olika allernativ blir allsidigt prövade ochbelysta av boendeutredningen, Uksom också finansieringsformerna blir det avden aviserade utredningen om en översyn av bostadsfinansieringen. uppfattning finns inget särskilt behov av ett initiativ frånriksdagens sida vid denna punkt. Vi förlitar oss på att utredningarna kommeratt pröva dessa frågor från alla utgångspunkter. Då kommer även de idéer somherr har framfört alldeles säkert alt bli sakligt prövade. Jag tänker inte ta upp någon ideologisk debatt med herrEngström, eftersom jag anser detta vara utsiktslöst. Genomförandet av detprogram som här har redogjort för förutsätter ju ett annatsamhällssystem än det vi har i detta land. Ett överförande avall egendom i samhällets händer är säkerligen en fråga, som är både besvärligoch långsiktig. Jag skulle tro att så vore fallet, även om vänsterpartietkommunisterna skuUe komma till makten. Jag skulle emellertid vilja beröra ett par av de punkter,som enligt min mening har mera saklig innebörd, när det gällerutskottsbehandlingen. Det gäller vad anförde angående hemstäUanom en speciallagstiftning i anslutning tUl hyresregleringslagen med retroaktivverkan för att statligt fastställa bashyran. Utskottet anser att hur önskvärtoch berättigat kravet än kan vara, är det av principiella skäl inte möjUgt atttillgodose motionens syfte. Skulle så ske, innebure det dels att bashyran förhus färdigställda samma årskulle komma atl beräknas efter skilda grunderberoende på om beslut hunnit fattas eller ej och med hänsyn till närändringarna skulle träda i kraft, dels skulle medgivandet innebära enretroaktiv lagstiftning, som enligt en allmänt accepterad praxis bör undvikas.Jag tror att den jämförelse som gjorde med bashyresystemet ochden lagstiftning som Ugger till grund för detta och den speciallagstiftning,som vpk-motionen hemställer om inte är relevant. Utskottet framhåller också det bör man observera altden skälighetsprövning som hyresnämnd har att göra beträffande retroaktiv hyra torde innebära ett hänsynstagande tUl de omständigheter som Samhällets markpolitik m. in. Nr 60 åberopas i de olika fallen. den ' sedan beträffar yrkandet under reservationen 2 bör enligt 19 april1972 utskottets mening ytterligareerfarenheter av hyreslagens hyressättnings- -------------- regler avvaktas. Frågan om hyresregleringens slutliga avveckling får Samhälletsmark- bedömas vid års riksdag i belysning även averfarenheterna politik m. m. y jp-j =j, reform, sägerutskottet. Jag tror, att del finns alla skäl att förstavvakta erfarenheterna av refomi och pröva dem i vanlig Jag ber att få yrka bifall till civilutskottets hemställan i betänkandena10, 11 och 12. Jag noterar med stor tillfredsställelse attutskottets ordförande och jag kan vara överens om att det ärönskvärt att så många människor som möjligt i det här landet äger sin bostad.Jag vill inte påstå att det har rått någon större ovisshet kring centerpartietsinställning i de frågorna, men ett sådant klarläggande, , varkanske behövligt, och jag tar emot det med stor tacksamhet. Men då frågar jag mig: Var ligger skillnaden i våruppfattning och vad är det i milt resonemang som är dogmatiskt? Jag tycker migha varit utomordentligt blygsam i de krav som framförts i motionen, nämligenatt tankegångarna bara skulle hänvisas till boendeutredningen. Det kan hända att utskottets ordförande tycker att det ären dålig motion. Säg det i så fall. Jag skall tåla att höra det också, men jagvill ogärna höra att den är dogmatisk. Det är väl alldeles riktigt, , atthäradshövding var en varm förespråkare förtomträttsinstitutet. Men han kunde väl ändå inle i sin vUdaste fantasi dengången tänka sig att detta skulle komma atl missbnjkas som kommunerna gör , där man ensidigt tillämpar tomträttsinstitutet, vägrar att sälja mark förvare sig vUlabebyggelse eller annan bebyggelse. Man låser skattebetalarnaspengar ute i kommunerna på ett helt onödigt och orimligt sätt. Det finns juingen annan förklaring till detta än att man vUl genomföra en sociahstiskmarkpolitik, som i realiteten saknar förankring, i varje fall i form av ettriksdagsbeslut. talar om orättvisorna i fråga om avdrag förräntekostnader. Jag skulle vilja beskriva skillnaden i vår uppfattning på detsättet att den politik som är företrädare för ofta innebär ivarje fall när den kommer ut i sin praktiska tUlämpning att de många får detsämre. Jag företräder en poUtik som strävar efter att de många skall få detbättre. (vpk): säger att genomförandet avprogrammet när det gäller överförandet av de privata flerfamiljshusen i och bostadskooperativ ägo skulle förutsätta ett annat samhällssystem. Jag är naturligtvis anhängare av att vi får ett annat samhäUssystem, men ingen skall väl ändå försöka inbUla någon att ett överförande av dessa hyreshus 88 i annan ägo skulle förutsätta ettsocialistiskt samhälle. Beträffandebashyran för fastigheter byggda menar herr 60 Grebäckatt jämförelse inte håller när det gäller retroaktivileten. Men jag Qofjag Ap har framlagt sakskäl. Jag har talat om hyreslagens 48 § och motiven i9ar,rj] 1079 bakom denoch gjort min tolkning av detta. Jag menar att detta är en-------------- Om vill bestrida detta får han gå in Samhälletsmark- på en debatt i sak av vad jag verkligen sagt. politik m. m. säger att det var riktigt att K.A.Wallenberg var anhängare av tomträttsinstitutet men att han inte kunde drömmaom att det skulle missbrukas. Jag kan inte föreställa mig annat än att K.A. ,så högerman han var, förespråkade kommunerna skullebehålla den mark som de förvärvade. Jag kan inte se något annat motiv fördel. Till slut tycker jag att det där att moderaternaföreträder de många är sä pass tjockt att det inte förtjänar något bemötandeiden här debatten. Bara en liten kort kommentar till vad herrEngström sade här om överförande av flerfamiljhusen i allmän ägo. Nog är detväl en åtgärd som skulle kräva tvångsåtgärder av mycket genomgripande art frånsamhällets sida. Alldeles säkert skulle det uppfattas av människorna som enåtgärd som inte bör förekomma i ett demokratiskt samhälle av vår typ. Jag kan inte begripa vad detta samhällsägande skall ha föregenvärde. Jag kan förstå att det i vissa sammanhang kan vara värdefullt om t.ex. bostadskooperativa företag eller samhället äger hus, men det beror på varnågonstans det är. Skall det i vilken liten tätort som helst på landet,exempelvis ett stationssamhälle, vara nödvändigt att samhället äger husen? Vadskulle vi samhällsekonomiskt vinna med det? Vad skulle det vara för glädje meddet över huvud taget? Om det sitter en företagare i ett sådant flerfamiljshusute på landet och äger kanske en verkstad eller en affär i nedre våningen ochhans familj och några familjer till bor i huset, varför skulle det varanödvändigt att samhället äger huset? Jag kan inte förstå att någonting skullebli bättre med det. Däremot kan jag förstå att det inom tätbebyggelse kan varavärdefullt att samhället ibland i viss utsträckning äger både mark och hus,naturligtvis i fri konkurrens med del privata ägandet. tyckte inte om att jag sade att han vardogmatisk. Jag har den uppfattningen att moderata samlingspartiets inställningtill bostadsbyggandet är dogmatisk, och jag har försökt ange skälet till detförut. Jag tycker att det är beklagligt därför att det kunde ju vara värdefulltatt ha med i en konstruktiv debatt om samhällsplaneringsfrågor ochbostadsbyggandet med tanke . (vpk): säger att ett överförande avhyreshus i samhällelig eller bostadskooperativ ägo skulle kräva tvångsåtgärder. Ja, varie form av lagstiftning innebär naturligtvis tvång. Men så tillägger : Det skulle uppfattas så av många. Frågan är ju då: Av vilka 89 Samhällets markpolitik m. m. skulle detuppfattas som tvång? Givetvis av de privata fastighetsägarna, som kantillskansa sig oskäliga vinster bara på att äga och hyra ut fastigheter. Detskulle inte uppfattas som tvångsåtgärder av de hyresgäster som bor i deprivatägda fastigheterna, vilket ju bl. a. kravet från hyresgästhåll på atl manskall förverkliga denna målsättning är ett uttryck för. Sedan har vi begärt det är innebörden i reservationen 2 att regeringen skall lägga fram en plan för ett successivt överförande av deprivatägda flerfamiljshusen i bostadskooperativ eller ägo. Om mandärvid skulle utelämna ett eller annat privat flerfamiljshus ute på landet såär det naturligtvis en ganska ovidkommande fråga därför alt vad det framförallt gäller här är de stora tätorternas kärnor. talar gång på gång om en dogmatisk uppfattningoch att man inlägger något slags egenvärde i den ena eller andra formen avägande. Det handlar här ju inte om egenvärde utan om att det innebär klarasociala fördelar för hyresgästerna att man genomför dessa åtgärder. Det är alldeles uppenbart det kan ingen bestrida attStockholms innerstad skulle ha kunnat se väsentligt annoriunda ut därestman snabbt hade förverkligat denna målsättning i arbetarrörelsens efterkrigsprogram.Det är lika uppenbart att man kommer all få mycket lättare att genomföranödvändig sanering och modernisering av därest manöverför de privata flerfamiljshusen främst i men även ibostadskooperativ ägo. Det är väl något av en överloppsgärning att påminna herrEngström om vad grundtanken var bakom tomträttsinstitutet när det infördes. Detvar att man skulle underlätta ekonomiskt för fler människor att bygga ett egethem. Det var definitivt inte meningen alt det här skulle utgöra ett instrumentför något slags kommunalt markmonopol. Jag känner mig inte sårad av attherr Grebäck beskriver både mig själv och den politik jag företräder somdogmatisk. Jag får litet plåster på såren, , vid tanke på att viför varie år som går får alltmera rätt. HerrULLSTEN (fp): 1 likhet med tror jag inte att det ärsärskilt givande - i varje fall inte just nu; det kunde vara det vid någotannat tillfälle - att ta upp en ideologisk debatt med omfastighetsköp och om de andra problem som han diskuterar. Men det är kanske åandra sidan inte heller nödvändigt, eftersom han ju säger att de av honomnämnda åtgärderna kan genomföras utan de radikala förändringar isamhällssystemet som han är förespråkare för. Jag skulle bara vilja peka på enliten svårighet i detta sammanhang, och som leder till slutsatsen att herrEngströms förslag inte alls resulterar i sociala förbättringar förhyresgästerna. Ponera att någon i skulle ta på allvarvpk:s förslag att kommunen skall köpa in det privata fastighetsbeståndet. skulle dåbli tal om en affir på åtskUliga miljarder kronor. Även om intemenar att man skulle göra det över , som han sade, utan över en tio-eller femtonårsperiod, rör det sig ändå om en kommunalekonomisk påfrestning avstora mätt. Det lär vara ofrånkomligt atl höja kommunalskatten liksom att begränsaen del andra utgifter t. ex. för bostadstillägg, och ingeldera är särskiltförmånligt för hyresgästerna. Det är ganska lätt att briljera med denna typ avideologiska patentlösningar, att förespegla auditoriet sådana som ett slagsColumbi ägg, varigenom man har löst aUa problem. Det är lätt att göra det, omman underlåter att redovisa frågans kostnadssida. Tar man med denna lederövervägandena inte till del himmelrike för de boende som menarskulle uppstå. Låt oss bara, för att ta ett område där jag möjligen tror attherr och jag kan ha i viss utsträckning överensstämmande mening:kommunens möjligheter alt köpa mark för nya bostadsområden. Dessa möjligheterskulle minska genom detta gigantiska slöseri med pengar för att köpa uppfastigheter, som inte skulle bli ett skvatt billigare om de ägdes av samhället! (vpk): lyckadesju verkligen mana framspöken på ljusa dagen: Ponera att någon i skulle komma på detta,vilka kommunalekonomiska konsekvenser skuUe det inte få och vilkenskattehöjning skulle man inte få lov att genomföra! Jag redovisade i mittinlägg det faktiska kapital som privatägda flerfamiljshus år 1964representerade, nämligen , och argumenterade för att delån som fastighetsägarna har på dessa fastigheter genom lagstiftning skulleflyttas över på den nye ägaren. skulle staten ge kommunerna lån föratt möjliggöra för dessa att förvärva den mark och de hus det gäller. Då säger : Vilka försämrade möjligheter skulleinte kommunerna få att köpa ny mark! Ja, vi har från vårt håll förutsatt attdet skulle bli allvar med den uppreklamerade marklånefonden och attden skulle tillföras sådana resurser att man på lång sikt kan ge kommunernamöjligheter att köpa både mark för nyexploalering och att överta de privataflerfamiljshusen i städernas kärnor. sade att det nu inte är det rätta tillfälletalt föra en ideologisk debatt men att vi möjligen kan återkomma till della närvi diskuterar Regionplan 70, Men det är alldeles uppenbart att frågan om vemsom äger marken i har en oerhört väsentlig långsiktigbetydelse för hela denna regions utveckUng, Jag noterade nog att sade att det skullekosta . Om vi betänker att en skattekrona i gerungefär , kan vi ganska lätt räkna ut vad det här förslagetinnebär. kommunisterna visar onekligen en viss generositet närdet föreslår att man skall köpa upp detta fastighetsbestånd. Överläggningen var härmed slutad. Samhällets markpolitik m. rn. Nr 60 Punkterna 1 och 2 den Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, Samhälletsmark- Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels poiiliKm. . reservationen nr 1 av fröken och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrAdolfsson begärt votering upplästes och godkändes följande Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 10 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av fröken och herrWennerfors, Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen 2 av i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Tyresöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 10 punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 5 och 6 92 Kammaren biföll vad utskottet idessa punkter hemställt. § 8 Hyres-och hyresregleringslagstiftningen Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av motioner angående hyres- ochhyresregleringslagstiftningen. (Detta belänkande hade debatteratsi samband med behandlingen av civilutskottets betänkande nr 10.) I betänkandet nr 1 1 hade civilutskottet behandlatmotionen 1972:779 av m.fl. (s), såvitt nu vari fråga, motionen 1972:1425 av .