prot · FV09117 · 1972-12-31 00:00:00 — Från reservanternas sida har vi en positiv strävan attbidra till att förbättra den ekonomiska politiken på detta sätt. Vi har för övrigt gått ett steg tillbaka här i landet närdet gäller tillgången på alternativ. hade dä ibland enuppfattning om konjunkturen som mycket klart avvek från ,medan man på gott och ont i allmänhet har försökt skriva sigsamman. Detta har det onda med sig att vi inte så ofta får något alternativpresenterat. Till slut säger , att han inte tror att framtidenblir bättre av prognoser. Det är den ekonomiska politiken som avgör, och därfår regering och opposition ta ställning. Ja, visst måste alla ta ställning ändå. Men vad är det somutesluter att man kan ha ett bättre underlag att grunda sitt ställningstagandepå? Konjunkturpolitiken är alltför viktig för alltför många människor för attmisskötas genom alltför ringa information. Det ärdetta som i dagens debatt är kärnfrågan. HerrGADD (s): Först en liten kommentar till detsom skymtat mellan raderna hos , men också hos andra som har yttratsig, nämligen att här skulle föreligga någon sorts utsuddning av vadkonjunkturinstitutet har gjort och vad gjort. Jag vill be dem som är så intresserade av detta problematt de läser varje års nationalbudgets allra första avsnitt. Där står det klartoch tydligt omtalatvilka avsnitt som är helt skrivna av , vilka som är heltförfattade inom departementet och i vilka det har varit ett samarbete. I dettasammanhang redovisas också i texten de åsiktsskilj-aktigheter ochbedömningsolikheter som föreligger. Man kan göra detta typografiskt tydligare,det håller jag helt med om, men att det här skulle vara någonting somundanhålles är helt enkelt inte riktigt. Slutligen vill jag också göra en liten kommentar tillmotionären Levins, och jag utgår ifrån också de övriga motionärernasuppslutning kring reservationen. Jag kan smått förstå motionärernas synpunkt,att de vUl ha flera prognoser av eftersom dessa har enofficiell prägel. Men när man nu går på reservationens linje, som innebär vill ha ett litet fristående institut som skall ha tillgång tUl konjunkturinstitutetsmaterial, så är det just vad vi redan har . Jag kan bara erinra om denkonjunkturbedömning som ekonomer nyhgen har gjort påbasis av material. Jag kan också om så skulle behövaserinra om andra institutioner som löpande gör sådana bedömningar. Vi har som sagt redan den situation somreservanterna yrkar på att vi borde få. Det finns därför ingen anledning attyrka annat än bifall till utskottets förslag. En alternativ konjunkturprognos som komplettering till destatliga konjunkturrapportema Jag sade redan inledningsvis att jag inteönskade polemisera mot . Jag gjorde det därför att utskottetsbetänkande tycktes mig peka på en viss enighet i sak. Jag gjorde det ocksådärför att den enögdhet, som man ofta finner hos socialdemokrater i försvarsställning,inte utgör något bra underlag för en konstruktiv debatt. Jag har, herr talman, med anledningav dagens meningsutbyte ingen anledning att ändra uppfattning. HerrBRUNDIN (m): Jag begärde ordet med anledning av vad sist sade att vi i själva verket redan har det som reservationen kräver. Men det ärinte förhållandet. Vad reservanterna kräver här är att det tiUsätts en Utengrupp fristående ekonomer, som får disponera utredningshjälp och får fulltillgång till statistiska material och kalkyler, och attuppgiften för gruppen skulle vara att ta upp till kritisk prövning problem inomden löpande konjunkturanalysen och vid behov lägga fram en konjunkturbedömningsom utgör ett alternativ till . Jag vill ytterhgare säga till att ett särdelesstarkt skäl för sådana här alternativa konjunkturprognoser är just det faktumatt en nära nog enhällig grupp av ekonomiska experter vid en rad olikatillfällen har stått samlad omkring en annorlunda bedömning av konjunkturlägetän den som framkommit av t. ex. finansplanen och konjunkturinstitutetshöstrapport. Man har alltså stått samlad kring en annan bedömning. Antingen harman sagt att t. ex. efterfrägetrycket har bedömts vara för stort eller ocksåhar man varit överens om att efterfrägetrycket bedömts Ökade fältundersökningar inom näringslivet Just den enigheten hos ekonomisk expertis talar ju verkligen för att manskulle låta den expertisen utarbeta ett alternativ till det som vi får frånkonjunkturinstitutet. Industrin har sittutredningsinstitut, , jordbruket har sitt utredningsinstitut.Landsorganisationen har sitt utredningsinstitut och detaljhandeln sitt.Industriförbundet har sina ekonomer. Alla har tillgång tillkonjunkturinstitutets material. Vad som alltså skiljer dagens verklighet frånvad reservanterna vill ha är bara att det redan finns gmpper, inte små grupperutan stora grupper och många grupper - som har tUlgång tillkonjunkturinstitutets material. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 33 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §12 Ökade fältundersökningar inom näringslivet Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 34 i anledning av motion om ökade fältundersökningar inomnäringslivet. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:818 av m. fl. (m, c, fp) vari yrkats att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställde om ökad satsning pä fältundersökningar inomnäringslivet i syfte att bättre konjunkturanpassa den ekonomiska politiken. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1972:818. HerrNORDGREN (m): I finansutskottets betänkande nr 34 behandlas motionen818, som är undertecknad av ett flertal riksdagsledamöter från tre olika Imotionen yrkas att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa om ökad satsningpå fältundersökningar inom näringslivet i syfte att bättre konjunkturanpassaden ekonomiska politiken. Motionen avstyrks tyvärr av finansutskottet med hänvisningtill ett kryptiskt yttrande frän . Å ena sidan sägerinstitutet: "Enligt institutels mening kan det mycket väl tänkasvara av värde att fråga företagen om deras framtida reaktioner på en kommandeändring av sysslat med i sina undersökningaravser enklare problem: att med företagens hjälp utröna vad som skuUe ha hänt ien gången tid vid ett strikt preciserat alternativ tiU den faktiskt fördapolitiken." medger således att det föreligger enväsentlig begränsning i institutets verksamhet, som ju rimligen har till syfte att ge de politiskt beroende instanserna underlag för bedömning av alternativa åtgärders framtida effekter. Å andra sidan ger institutet trots detta uttryck för följande minst sagt modlösa uppfattning: "Institutet har därför svårt att se hur motionärernas intentioner skall realiseras. Man synes hamna i ett olyckligt dilemma - antingen intetsägande undersök ningar ---- eller också omfattande undersökningar som riskerar trötta utnäringslivet och därmed slå undan marken för fortsatt verksamhet." Vad vi motionärer önskar är att ochliknande institutioner skall få resurser att eliminera detta dilemma. Denundersökning som gjort och som vi hänvisar till imotionen är inte och har heller inte sagt sig vara något försök att ange enlösning på de metodiska problem man här ställs inför. Det är resurser för attklara den saken vi efterlyser. enkät ger endast menväsentligt nog - en antydan om att det råder dålig överensstämmelse mellan åena sidan vidtagna åtgärder för att stimulera företagen och å andra sidanåtgärder som företagen själva skulle uppleva som effektiv stimulans. Metodiskasvårigheter kan inte accepteras av oss som ursäkt för att underlåta att göraundersökningar ägnade att främja en bättre sådan överensstämmelse. Att göra undersökningar för att komma till större klarhetom företagens framtida reaktioner på en kommande ändring av den ekonomiskapolitiken kan kanske kosta en del pengar, men att driva en ekonomisk politikmed nuvarande dåliga överensstämmelse mellan mål och effekt drar kostnader . Med del anförda ber jag att få yrka bifall till motionen Ökade fältundersökningar inom näringslivet HertJOSEFSSON i (s): Sedan jag lyssnat på skulle jaghelt kort kunna inskränka mig till att yrka bifall till vad finansutskottet haranfört i sitt betänkande. Jag vill erinra om att finansutskottet är enhälligtpå denna punkt. Då talar om kryptiskautlåtande, så får formuleringarna i det utlåtandet stå förkonjunkturinstitutets räkning. Jag vill emellertid hänvisa till attfinansutskottet också har frågat , som redovisar hur de olika länsarbetsnämn- Utredning rörande investerings- och driftstöd i anslutningtiU kommunernas långtidsplanering derna görsina fyra årliga prognoser om sysselsättningsutvecklingen. De bygger på attnämnderna har en god kontakt, skriftligt och muntligt, med flertalet företaginom respektive länsområden. Jag tycker att finansutskottet, vilket som jagtidigare sade är enhälligt i sitt yttrande, har fullt fog för att yrka avslagpå motionen. Vi fick propositionen 116, där det talas omförbättrad information och bättre samarbete nieUan samhället och företagen. Omherr vUl framhärda, så har ytterligare en chans attåterkomma i frågan i anslutning till den propositionen. Då får kanske ett annatutskott behandla ärendet. Jag hänvisar alltså till att ett enhälligt finansutskotthar avstyrkt motionen, och jag ber att få yrka bifall till vad finansutskottethar hemställt. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 818 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 13 Utredning rörande investerings- och driftstöd ianslutning till kommunernas långtidsplanering Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 35 i anledning av motion om en utredning rörande investerings-och driftstöd i anslutning till kommunernas långtidsplanering. I motionen 821 har motionärerna begärt enutredning i konjunkturpolitiskt syfte om ohka former av investerings- ochdriftstöd med anknytning till kommunernas långtidsplanering. Syftet med motionen är att söka motverka de negativaeffekterna av en konjunkturnedgång och låta de konjunkturpolitiska insatsernafrämja en långsiktig utveckling mot de på politisk väg uppställda målen.Motionärerna menar att det inte bara bör vara angeläget för industrin attutnyttja en lågkonjunktur för uppbyggnadsarbete. Även samhället stat ochkommun - bör på samma sätt utnytfia en lågkonjunktur för uppbyggandet av densamhälleliga servicen. Motionärerna pekar på att primärkommunerna numera har enekonomisk långtidsplanering som sträcker sig . Denna planering visarnormalt en successiv höjning av ambitionsnivån beträffande serviceutbyggnaden.Emellertid vet vi det kan vi avläsa att många kommuner tvingas begränsautgifterna vid en konjunkturdämpning, och detta drabbar otvetydigt ocksåservicesektorn - om än i olika grad. Enligt vår mening förefaller det vara etl kortsynttillvägagångssätt som kommunerna tvingas tillämpa. När konjunkturen vänderuppåt igen blir trängseln om resurserna erfarenhetsmässigt hård, och därförborde det för samhälletvara angeläget att använda konjunkturdämpningen till att stå väl rustat införden uppgång som förr eller senare kommer. I princip stimulerar staten redan nu kommunerna så som vibeskrivit i motionen, framför allt genom tidigareläggande av det kommunalabyggandet. Motionärerna har emellertid menat att man kan gå vidare och förutomvidgat statligt stimulansbidrag också ge ekonomiskt stöd till driften avservicen på ett sätt som är anpassat till vafie kommuns långsiktiga ambitioneroch resurser. Det finns anledning säga att ett investeringsstöd till kommunernakanske inte får avsedd effekt om det inte kombineras med ett driftstöd, dådriftkostnaderna är särskilt kännbara för kommunerna och innebär bindningar viden högre kostnadsnivå. Vi har pekat på i motionen, med hjälp av en enkel skiss,hur det med statliga bidrag av konjunkturdämpning skulle varamöjligt att motverka en sänkning av kommunens servicenivå eller ambitionsnivå.När kommunens planerade servicenivå överensstämmer med,den genom statsbidragetåstadkomna upphör enligt vårt förslag det statliga bidraget att utgå, och driftkostnadernafår därefter öka i den takt som kommunernas egna resurser medger, varför någonförändring i den planerade utbyggnadstrenden inte sker. Inte minst med tanke påkommuners och landstings åtstramningar är det angeläget att densysselsättningsintensiva servicesektorn kan fortsätta att byggas ut. Dessa tankar är vi motionärer inte ensamma om, och de ärinte heller i och för sig nya. I t. ex. påtalas att den senaste konjunktursituationen har visat att omkommunerna och företagen inte planerar sin sysselsättning på stigerarbetslösheten så snabbt att AMS inte hinner skapa kompenserandesysselsättning. Om förlängda arbetslöshetsperioder skall kunna undvikas, sägerLO-rapporten, måste den kommunala planeringen av beredskapsarbeten ochplaneringen i statliga verk föras fram till projektstadiet och kunna samordnasmed företagen. Vidare säger rapporten: "Arbetsmarknadspolitiskasysselsättningsåtgärder med inriktning på den sociala sidan och serviceverksamhetenkan utnyttjas för att överbrygga sysselsättningssituationen. Det fordrasemellertid en sammankoppling med kommunernas egna rekryteringsätgärder i ettsenare skede och framför aUt en medveten regionalpolitisk inriktning avberedskapsarbeten av detta slag. Eftersom industrisysselsättningen inte kanberäknas öka så väsentligt att det ökade arbetskraftsutbudet kan sugas upp,måste även den offentliga sektorn beredas visst utrymme försysselsättningsökning. Kommuner och landsting kan beredas möjligheter tilldetta eftersom utrymme för särskilda sysselsättningsstimulerande åtgärder frånstatens sida alltjämt finns." Vår motion har fått en välvillig behandling frånutskottets sida. Man instämmer i motionärernas starka betonande av denstrategiska roll som den kommunala aktiviteten spelar när det gäller attpåverka investeringsverksamhet och sysselsättning och säger att det är ytterstangeläget att den kommunala verksamheten utgör ett stabiliserande element isamhällsekonomin, inte minst därför att den offentliga tjänstesektorn beräknassvara för huvuddelen av sysselsättningsökningen . Utskottethar emellertid inte kunnat tillstyrka motionen mot bak- Utredning rörande investerings- och driftstöd i anslutningtill kommunernas långtidsplanering En kartläggning av det socialistiska samhällssystemetsinverkan på den medborgerliga självstyrelsen m. m. grund avatt man konstaterat att budgetutredningen enligt sina direktiv har att sökafinna vägar att samordna kommunernas ekonomiska aktivitet medstabihseringspolitiken och att den koinmunalekonomiska utredningen i hög gradhar att beakta dessa frågor. Jag har full förståelse för denna utskottetsslutsats inför vårt utredningskrav och utgår från att med utskottets ochriksdagens ställningstagande vårt motionsförslag kommer att beaktas i detfortsatta utredningsarbetet, som jag är övertygad om behöver bedrivas medstörsta skyndsamhet. Jag har inget yrkande i övrigt. i Kariskoga (s): Låt mig i anslutning till vad i sitt anförande bara konstatera att motionen innehåller många kloka ochintressanta synpunkter. Men så är det också många kloka socialdemokrater somhar skrivit under den och garanterat klokheten. Om motionens syften behöver vialltså inte diskutera. Utskottet har, som konstaterade, klart angivitatt vi delar motionärernas synpunkter att en lyckosam och effektivkonjunkturpolitik förutsätter medverkan från kommunerna och landstingen vid enkonjunkturnedgång. Självfallet betyder också insatserna inom området förboendeservice mycket. Vid den sista konseljen 1971 tillsatte regeringen enutredning som enligt sina direktiv har att söka finna vägar att utnytfiastatsbudgeten i syfte att samordna kommunernas ekonomiska aktivitet medstabiliseringspolitiken. Det är precis vad utredningsyrkandet i motionen gårut på, fast kanske ur något snävare vinkel. Det är en god regel att inte stapla utredningar påvarandra. Vi har därför inom utskottet sagt oss, att vi bör avvaktabudgetutredningens förslag . Motionärernas synpunkter tror jag intehar fallit på hälleberget; vi får säkert anledning att återkomma till dem i ettkonjunkturpolitiskt sammanhang, kanske som ett led i den kommunalekonomiskautredningen eller i annan ordning. Jag beratt få yrka bifall till utskottels hemslällan. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 36 i anledning av motion om redovisning över statsbudgeten avGuadeloupe-räntan. Utskottets hemställan bifölls. §15 En kartläggning av det socialistiska samhällssystemets inverkan på denmedborgerliga självstyrelsen m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande nr 37 i anledning avmotion om en kartläggning av det socialistiska samhäUssystemets inverkan på denmedborgerliga självstyrelsen m. m. HerrADOLFSSON (m); Jag har i motionen 810 hemställt att begär attKungl. Maj:t måtte föranstalta om en parlamentarisk utredning med uppgift att ihuvuddrag redovisa konsekvenserna i skilda hänseenden av den socialistiskaomdaningen av samhället i ett urval länder i enlighet med vad i motionenanförts. Utskottet anser inte att en utredning av det slag jag begärt är enuppgift för det offentliga utredningsväsendet. Jag avstår därför, herr talman,från att yrka bifall till motionen. Motionen har väckts mot den bakgrunden att ansvarigapolitiker i vårt land vid upprepade tillfällen uttalat att skallförändras till ett socialistland. Sådana uttalanden skrämmer människor, ochframför allt reagerar de många människor mycket starkt som lyckats fly frånsocialistländer ute i och fått en här i . Vi borde kunnalära av andra nationers misstag och därmed avstå från egna dyrbara och farligaexperiment vad gäller utvecklingen mot socialism som den är uttalad. Jag tvivlar inte på våra socialistiska visionärers viljaatt skapa en socialiststat som skUjer sig från andra ute i världen, men jagtUlåter mig tvivla på deras förmåga att förena socialism och demokrati, däralla andra misslyckats. Jag har härmed fått bakgrunden till minmotion till protokoll, och jag kommer att hålla frågan öppen tillnästa års riksdag. i (s); Jag tycker att utskottet i praktiken harbehandlat den här motionen på det sätt den förtjänar. Det inlägg som vi nysshar avlyssnat från talarstolen föranleder mig inle heller till några längreutläggningar. Jag vill bara yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 16 Obligatorisk begravningsförsäkring m.m. betänkande nr 27 i anledning av motioner omobligatorisk begravningsförsäkring m. m. i (c); Jag har inte för avsikt att besvära kammarensledamöter med någon sakdebatt vid behandlingen av föreliggande utskottsbetänkandei den mån det avser motionen 23 rörande obligatorisk begravningsförsäkring.Jag skall i stället återkomma vid vårriksdagens början med en Ukasyftandemotion, därjag mera utförligt motiverar behovet av en dylik försäkring. Det ärdock min förhoppning, herr talman, att utskottet vid kommande behandling avdenna motion finner skäl till alt remittera den för yttrande till socialamyndigheter, begravningsföreningar, några större Obligatorisk begravningsförsäkring m. m. Nr 117 begravningsentreprenörer etc. Jagtror att sakfrågan skulle vinna på att de den °" erfarenheter av begravningsverksamheten finge tillfälle attyttra Jag har inget yrkande, men jag vill genom mitt inlägg anmäla attjag återkommer i ärendet. Eftersom i säger atthan inte vill uppta någon sakdebatt i den här frågan skall jag med hänvisningtill utskottets betänkande inskränka mig tUl att endast yrka bifall tillutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 17 Allmän egenpension betänkande nr 28 i anledning av motion om allmänegenpension. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:220 av m. fl. (fp) såvitt däri hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde utredning om och förslag till en allmänegenpension enligt de riktlinjer som skisserats i motionen. att skulle avslå motionen1972:220, i vad den behandlats i detta betänkande. Reservation hade avgivits av i (fp) ochfröken (), vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:220, i vad denbehandlats i detla betänkande, hos Kungl. Maj;t begärde utredning och förslagom en allmän egenpension enligt de riktlinjer som skisserats i motionen. i (fp): I socialförsäkringsutskottets betänkande nr28 behandlas en partimotion från , där vi begär utredning om ochförslag till allmän egenpension. Det finns i motionen också ett yrkande om rätttill ATP-poäng för hemmavarande föräldrar, men den delen av motionen harbehandlats i ett tidigare betänkande från utskottet och även varit föremål förkammarens behandling. Förslag till allmän egenpension framfördes i enfolkpartimotion. Denna motion blev på andra lagutskottets förslag överlämnadtill pensionsförsäkringskommittén, som sedan behandlat frågan i sitt slutbetänkande,SOU 1971:19. År 1967hemställde andra lagutskottet i sitt utlåtande nr 38 att frågan omjämställdhet mellan män och kvinnor måtte bli föremål för en särskildutredning. I årets motion, nr 220, pekar vi på den skiss till ettframtida pensionssystem som framlades i motionen 1966. Där tar man uppnågra punkter som jag här vill citera. Självständigpensionsrätt för hemmavarande eller deltidsarbetande make. Därigenom skullekravet på att barnavårdsåren skall vara ATP-grundande kunna tUlgodoses. Försörjarpensionsom ersättning för änkepension och obefintlig änklingspension. Generösamöjligheter till förtidspension för efterlevande make eller hémmadotter sominte efter omskolning kan gå ut i förvärvsarbete. Barnpensionefter generösa regler till den avlidne makens barn. Lika regler förfamUjepension inom folkpensionssystemet och tUläggspensionen. Övergångsbestämmelserså att inte utgående förmåner försämras. Detta program framfördes också i en partimotion från I det slutbetänkande som pensionsförsäkringskommitténavgav 1971 framlades dels vissa riktlinjer för en långsiktig reform avfamiljepensioneringen, dels vissa förslag för ett genomförande. Detframgår av utskottets betänkande vad dessa olika förslag innebär, så jagbehöver inte upprepa dem. Låt mig bara säga att när det gäller det långsiktigaprogrammet för bl. a. reform av änkepensioneringen, utbyggd barnpension ochförsörjarpension tUl efterlevande make ansluter pensionsförsäkringskommitténsförslag nära till de av framförda tankegångarna om hur ett framtidapensionssystem skall se ut. Det finns ett undantag: kommittén vUl inteacceptera tanken på rätt tUl ATP-poäng för hemmavarande make. Men vi kan jukonstatera att det i vårt nuvarande pensionssystem inte finns full jämställdhetmellan män och kvinnor. Det sägs också i tilläggsdirektiven tUl pensionsförsäkringskommittén1967; "Kommittén bör företa en genomgäng av de bestämmelser inom denallmänna pensioneringen som gör skUlnad mellan män och kvinnor. Det blirkommitténs uppgift att undersöka i vad mån skillnaderna fortfarande ärmotiverade mot bakgrunden av de förändringar som ägt rum inom samhällslivet ochden utveckling som kan förutses ." Vi har ju ett annatsamhälle än när grunderna för vårt nuvarande pensioneringssystem drogs upp.Kommittén har också i sitt betänkande redovisat de områden inomsocialförsäkringen där jämställdhet ännu inte råder mellan män och kvinnor. Vårt nuvarande försäkringssystem har också varit föremålför successiva ändringar och påbyggnader , och i de sammanhang därdet varit nödvändigt har man infört bestämmelser som skulle göra att systemetfungerar bättre. Del är dock naturligt att en övergång till ett reformeratsystem kan komma att kräva en lång övergångstid.