prot · FV0988 · 1972-12-31 00:00:00 — 8. till Europeisktrymdsamarbete m. m. för /73 under trettonde huvudtiteln anvisadeett förslagsanslag av . Reservation hade avgivits av fruHambraeus (c) och (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:1575 såvitthär var i fråga skulle avslå propositionen 1972:48 såvitt här var i fråga ochhos Kungl. Maj:t begära förslag om hur de resurser som frigjordes genomslopande av anslag till rymdverksamhet skulle användas för angelägen inhemskforskning. Utbildningsutskottetsbetänkande nr 27 Nr 88 Maj:t i propositionen 1972:1 bUaga 10(punkten E 51, s. den 387) beräknat medel för nedannämndaändamål hade Kungl. Maj:t i propositionen 1972:48 underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, vilketsåsom bilaga fogats till utdrag av statsrådsprotokollet över industriärenden,föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen förordats angående bestridande av vissa kostnaderinnevarande budgetår för deltagande i ESRO:s tillämpningsprogram, m.m., 2. tUl Europeisktsamarbete inom rymdforskningen m. m. för /73 under ättondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Proposition hade hänvisats tiUutbildningsutskottet i vad avsåg frågan om anslag till europeiskt samarbeteinom rymdforskningen m. m. under åttonde huvudtiteln och i övrigt tillnäringsutskottet. I motionen 1972:1575 av herrHagberg m. fl. (vpk) hade hemstäUts att skuUe avslå propositionen1972:48 i vad gäUde vidare deltagande för i ESRO eller desstillämpningsprogram samt att hos regeringen skulle begära förslag omhur frigjorda resurser skulle användas på angelägen inhemsk forskning. Motionen hade hänvisats tiU näringsutskottet. I de delarsom motionen gällde de i bilaga 1 till propositionen framlagda förslagen hadeden överflyttats tiU utbildningsutskottet enligt 42 § rUcsdagsordningen. 1. att riksdagenmed bifall tiU Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1575såvitt nu var i fråga godkände vad som i propositionen 1972:48 förordatsangående bestridande av vissa kostnader innevarande budgetår för Sverigesdeltagande i ESRO:s tillämpningsprogram, m. m., 2. att riksdagenmed bifaU tiU Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1575 såvittnu var ifråga till Europeiskt samarbete inom rymdforskningen m. m. /73 anvisade ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivits av fruNordlander (vpk), som vid bifall till den reservation som fogats tillnäringsutskottets betänkande 1972:37 ansett att utskottet bort hemställa, att rUcsdagen med bifaU till motionen 1972:1575 såvitt nuvar i fråga skuUe avslå propositionen 1972:48 såvitt nu var i fråga och hosKungl. Maj:t begära förslag om hur de resurser som frigjordes genom slopande avanslag tiU rymdverksamhet skuUe användas för angelägen inhemsk forskning. Genom att bevilja anslag till en delforskningsprojekt och inte tUl andra styr samhäUet forskningens inriktning. Frågan om vem som bär ansvaret för denna styrningdiskuterades för någon vecka sedan i samband med en interpellation angående forsknings- 201 1* protokoll 1972. Det är med nuvarande ordning mycket svårt för , som ju ytterstbär det ekonomiska ansvaret, att skaffa sig en tillräcklig överblick för attkunna göra prioriteringar som bygger på väl definierade och diskuteradevärderingar. Man tvingas i utskotten att ta ställning till anslag utanmöjlighet att överblicka hur detta forskningsobjekts angelägenhetsgradförhåller sig till andra, som nekats tillräckliga anslag. har i årtvingats skära ned äskade anslag till forskning om bl. a. fusionsenergin,biologisk bekämpning och ekologi med den motiveringen atl medel saknas. Genom att nu bifalla näringsutskottets yrkande ibetänkandet nr 37 är det alltså meningen att vi skall prioriterarymdforskningen framför allt det vi förut skurit ned anslagen till. Men anservi verkligen att det är viktigare t. ex. med alltmer avancerat tekniska metoderför flygkontroll än metoder att kontrollera alt den ekologiska balansenbibehålles? Vill vi hellre ha förfinade väderieksprognoser och bättreTV-överföringar med satellit än ökad möjlighet till bUlig miljösäker energi förframtiden genom en rejäl satsning på fusionsenergiforskningen? Eftersomresurserna inte räcker till alla angelägna forskningsprojekt måste ett urvalske. Vem bär ansvaret för prioriteringarna? Jag har känt ett behov av att ta avstånd från regeringensval. Propositionen 48 föreslår att en särskild delegation för rymdverksamhetblir inrättad och ett statsägt bolag bildas . Det är alltsåfrågan om en ny organisation och ett lämpligt tillfälle att förutsättningslöstväga angelägenhetsgraden av denna forskning mot andra forskningsområden. Jag beratl få yrka bifall till reservationen. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i (vpk): Med hänsyn till den långt framskridna tiden berjag att få nöja mig med att, med instämmande i övrigt i de synpunkter som harframförts av , yrka bifall till reservationen av ochherr vid näringsutskottets betänkande nr 37 och till reservationen avfru vid utbildningsutskottets betänkande nr 27 i (s): Jag har antecknat mig för ett anförande , men eftersom talarna på reservanternas sida har varit rättkortfattade, skall också jag vara det. Jag ber enbart att få yrka bifaUtill utskottets hemställan i såväl näringsutskottets betänkande nr 37 somutbildningsutskottets betänkande nr 27. HerrWIKSTRÖM (fp): Jag ber att få yrka bifall till utbildningsutskottetshemställan i dess betänkande nr 27. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruHambraeus begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 37 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: betänkande nr 27 Utskottets hemställanbifölls. På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående påföredragningslistan upptagna utskottsbetänkanden till morgondagenssammanträde. § 4 Om åtgärder mot oordningen kring Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den18 maj intagna fråga, nr 222, och anförde: har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att under miljövårdskonferensen komma till rätta medden allmänna oordning som råder kring . har i samråd med polisledningen iStockholms polisdistrikt bedömt att bevaknings-och säkerhetsarbetet i sambandmed miljövårdskonferensen kommer att kräva betydande personalförstärkningartill . Sådana förstärkningar kommer därför att ställastill förfogande för polismästaren i . ären av konferenslokalerna. Det innebär att och området där omkringkommer att ägnas särskUd uppmärksamhet. Om åtgärder mot oordningen kring HerrADOLFSSON (m): Jag tackar justitieministern för svaret. Detförsta intrycket våra gäster under miljövårdskonferensen får är en stadsbildkring riksdagshuet som närmast påminner om det sönderbombade Ang. omplacering av polispersonal Om våra östtyska gäster infinner sig, bör de känna sig hemma. Vihar t. o. m. lyckats skapa en kopia av i den nya stadsbild vi harbyggt upp. Det här kan vi inte göra någonting åt inför konferensen. Sårenkommer väl att läkas, även om ärren blir fula. Men det mest anmärkningsvärda är ändå inte att vi rivit del av centrala utan att det nya som byggts upp redanförvandlats till slum. framför sker narkotikahandelnöppet. Närmaste omgivningen är fylld av ölburkar och annat skräp, och platsenframför är tillhåll för ett klientel som gör att mångastockholmare över huvud taget undviker att besöka . På kammarensTV-skärm visas just nu en bUd av en bankentré från . Den används som toalett, i varje faU . Rulltrappan från huvudentré används som bordeU mitt . Om nu statsrådet anser att det här klientelet skaU fåhärja fritt, så finns det tomma lokaler att ta i anspråk för ändamålet.Affärsinnehavare som hotas med vapen stannar nämligen inte gärna kvar vidSergels Torg utan överger sina lokaler. Våra gäster kanske får bevittna demonstrationer somensidigt och högljutt tar ställning mot bara den ena krigförande parten iVietnam och som särskUt med hänsyn tiU svenska statsråds deltagande måste gevåra utländska gäster intrycket att vår utrikespolitik numera bestäms utifråndet förhållandet att är bredare än . De åtgärder som statsrådet har aviserat är minst sagt avnöden påkallade, och därmed tackar jag för svaret. Överläggningen var härmed slutad. §5 Ang. omplacering av polispersonal Herr justitieministern erhöll ordet för att besvaraherr () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr223, och anförde: har frågat mig hur länge jaganser att utlåning av pohsmän meUan två polisdistrikt - med hänsyn tiU storarese-och traktamentskostnader lämpligen bör fortgå innan omplacering avpersonal sker. Fordras tillfälligt polisförstärkning i ett polisdistrikt,kan länsstyrelse beordra polisman som är anställd i annat distrikt tilltjänstgöring i distriktet. Fordras förstärkning med större polisstyrkor ellerför , skall frågan avgöras av . Föreliggerstadigvarande behov av pohsförstärkning i ett polisdistrikt, bör detta i förstahand tillgodoses genom att nya tjänster inrättas i distriktet eller eventuelltgenom omplacering av tjänster. Det finns ett antal mindre polisdistrikt som inte harresurser att klara av mer kvalificerade utredningar eUer undersökningar somkräver särskilt utbildad och erfaren utredningspersonal. För att avhjälpa dettabehov får efterlänsstyrelsens närmare bestämmande annat polisdistrikt ställa lämplig personaltill förfogande. Hur länge sådan personal skall tjänstgöra i det mindredistriktet får avgöras efter prövning av omständigheterna i varje särskUt fall. I frånvaro har jag bhvitombedd att mottaga svaret på den av honom ställda frågan. Jag ber att få tacka justitieministern för svaret även omdet inte var helt klarläggande då justitieministern i sitt svar säger:"Föreligger stadigvarande behov av pohsförstärkning i ett polisdistrikt,bör detta i första hand tillgodoses genom att nya tjänster inrättas idistriktet eller eventuellt genom omplacering av tjänster." stäUde sin fråga i anledning av attpolismyndigheten i alltsedan polisväsendets förstatligande den 1januari 1965 haft en eller flera pohsmän utlånade för att underiätta arbetetvid som varit överbelastad. Omfattningenav denna extra arbetskraft beräknas till i genomsnitt 2 1/2 årsarbetare.Resekostnader och traktamentskostnader för denna personal var underkalenderåret . För hela perioden, som är uppe ,beräknas kostnaderna tUl i genomsnitt . Det kan tyckas bhrätt mycket pengar om detta är ganska allmänt förekommande i våra polisdistrikt.För detta polisdistrikt rör det sig faktiskt om . Då tycker manatt det borde varit på sin plats att göra en omplacering i stället för att somnu är fallet utlåna polistjänst från och betala dessa höga rese- ochtraktamentskostnader. Ang. omplacering av polispersonal I frågan hade inte angivits vUket konkretfall det rörde sig om. I det åberopade fallet, där polispersonal har placeratsom från till , är förklaringen såvitt jag kan förstå attKarlshamn är ett litet polisdistrikt. De små pohsdistrikten har i vissasituationer inte tillgång till erforderlig personal, och det nödvändiggörutlåning. Denna fråga har uppmärksammatsunder arbetet med den nya indelningen i pohsdistrikt, och på lång sikt är detmeningen att man skall försöka få pohsdistrikten så dimensionerade attsituationer av detta slag inte skall behöva uppstå. Utan att känna tUl detaljernai det exempel som nämnts här kan jag rent allmänt säga att dessa frågor på siktkommer att lösas i och med att vi får en förbättrad pohsdistriktsindelning. Jag ber att få tacka justitieministern för detkompletterande svaret. Då är det väl att hoppas att det blir bättre när vi fårny polisdistriktsindelning. har varit överbelastat av utredningsärenden. Såsent som hade man inte ens börjat utreda trafikolyckorsom inträffat . Det är 6 mil meUan och . Om integration mellan skogshögskolan och Förutomatt det blir rese- och traktamentskostnader går del också åt en restid på 2timmar , vilket gör . blir det 500 timmaroch har det alltså gått åt i restid, då dessautredningsmän sitter i sina bilar och inte kan sköta något utredningsarbete. Omde i stäUel hade varit placerade i hade de hunnit med mycket av detutredningsarbete som ligger och väntar på pohskontoret i . Överläggningen var härmed slutad. § 6 Om integration mellan skogshögskolan ochlantbrukshögskolan Herr jordbruksministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 16maj intagna fråga, nr 21 3, och anförde: har frågat vilka åtgärder jag avseratt vidta för att åstadkomma den av skogshögskolans styrelse högskolor föreslagna integrationen mellanskogshögskolan och . .1971 års riksdag beslöt att skogshögskolan skulleföriäggas till . I samband med riksdagsbehandlingen anfördeinrikesutskottet att modifikationer i lokaliseringsfrågan kunde bli nödvändigamed hänsyn till dels högskolans möjligheter att bedriva forskning i södra ochmellersta , dels den framtida organisationen av undervisningen. Kungl.Maj:t uppdrog därefter åt styrelsen för skogshögskolan atl i samråd högskolor utreda dessa frågor. Styrelsen överlämnade sitt förslag.Detta är under bearbetning i . Jag villnämna atl jag kommer att förorda en lösning av skogshögskolans lokalisering somslår i överensstämmelse med beslut. Jag vill erinra om altårets riksdag har avslagit en motion om alt beslutet om skogshögskolansförläggning till inte skall verkställas. Herr lOBÉ(fp): Jag ber all få tacka herr jordbruksministernför svaret och vill knyta några reflexioner till det. omlokaliseringsbeslut beträffande skogshögskolanvar myckel halvhjärtat till skillnad från de flesta andra beslut i delavseendet. Förläggningen till bör kunna godtas, sade utskottet och därmedockså , och man förutsatte fortsatt utredning i det avseende som herrstatsrådet har nämnt. Därefter har det inträffat en del saker. Den är redovisad för departementet och man bearbetar den där. Sedanhar det varit ett medlemsförslag i om ökad samverkan för högreskoglig utbildning och forskning, och det medlemsförslagel låg till grund förden här motionen om en ändring av omlokaliseringsbeslutet, som också statsrådetnämnde och som har avslagit. Jag förstår den avmätta tonen istatsrådets svar med tanke pä det som ligger bakom: frågan är ju underbearbetning i departementet. Jag vill bara säga några ord om vad utredningen har kommitfram till. Man har här tagit upp två förslag, ett Umeåförslag och ettUppsalaförslag. Umeåförslaget innebär 190 tjänster i , 60 i och 50i - aUtså 300 anställda. I Uppsalaförslaget ingår 40 anställda iUmeå, 240 i och 30 - ungefär 300 det också.Fototronanläggningen skulle ligga kvar i och väl föras tUluniversitet. Uppsalaförslaget betyder alltså en satsning både på Umeåoch på . Det nya är att man tänker sig en integrering med lantbrukshögskolan.Man har också räknat ut vinsten av den. För skogshögskolans del blir den , och man räknar med motsvarande för . Manskulle alltså tjäna över I miljon på driftkostnaderna, och det skulle kunnatänkas kapitaliserat i storleksordningen 20 miljoner . Kostnaderna förutlokaliseringen beräknas till . sägeratt högre blir kostnaden för . Det är fråga om vi har råd meddet här. Jag skulle vilja fråga statsrådet: inte den häromständigheten med medlemsförslaget i möjligen ändrainställningen till förslaget om integrering med ? Det var inget som helst tvivel om varutskottet stod när det gällde omlokalisering av skogshögskolan. Utskottet sadeatt det fann "för sin del de regionalpolitiska skälen för en utflyttningtill väga mycket tungt". Därför kom man, efter ingående prövning,fram till att "en förläggning till bör kunna godtas". Med detspråk för i sina utskottsbetänkanden är det alldeles självklart attriksdagen har fattat ett beslut, som till yttermera visso har bekräftats vidårets riksdag genom alt motionen 594 avslogs. Del är riktigt att skogshögskolan nu har funnit alt skältalar för en integrering med , men styrelsen har sagt att deni sin utredning inte har tagit några som helst hänsyn till regionalpolitiskaskäl. Den har alltså helt borisett frän dem och sä kommit fram till att detvore önskvärt med .omlokalisering till . Men har tagitregionalpolitiska hänsyn och har stannat för att huvudparten av skogshögskolanbör förläggas till . säger också i sitt yttrande:"Skall högskolan trots detta flyttas till bör enligt styrelsen detförslag till organisation som Umeåalternalivet innebär kunna följas." Detarmin avsikt atl i stort sett följa det alternativet. Om integration mellan skogshögskolan och HerrTOBE(fp): Jag tackar för kompletteringen. Man kannaturligtvis läsa på olika sätt hur pass helhjärtat utskottet var, men i deandra uttalandena var det inte bara fråga om att man kunde godta, utan där gickman mera direkt på. I förslaget att man skulle utreda vidare ligger också enviss tvekan i utskottet, i varje fall som jag ser det. är utredningen gjord och det har kommit fram en del nyasaker. Det här medlemsförslaget till innebär bl. a. att viskulle komma på lika fot, eftersom , och har integrerat Om en expertgrupp för frågor om färdväsendets anpassningtill handikappades behov utbildningoch forskning på det här området. Beträffande regionalpolitiken om vi skall gå in på den idet här sammanhanget; det är ju inte statsrådets "bord" - är detannorlunda , eftersom lokaliseringsdelegationen har lagt fram en slutrapport,som innebär atl man flyttar I 270 tjänster till . En mindre minskning avdet antalet skulle inte betyda så mycket ur regionalpolitisk synpunkt, om denregionalpolitiska ändringen nu fullföljs. Därför skulle jag kunna tänka mig att man gjorde enomprövning och att beslutet skulle kunna stå i överensstämmelse med riksdagensbeslut. Man förlägger dock en viktig del - med 60 anställda - i . Det är ialla fall ett tillskott även ur regionalpolitisk synpunkt. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Om en expertgrupp för frågor om färdväsendets anpassningtill handikappades behov Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara ' (s) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 212, och anförde: har frågat mig när jag avser att tillkaUaden av handikapputredningen i betänkandet "Bättre socialtjänst för handikappade"(SOU 1970.64) föreslagna expettgruppen för frågor om det allmänna färdväsendetsanpassning till handikappades behov. De olika berörda trafikverken strävar fortlöpande efteratt på olika sätt tillgodose de handikappades behov av särskilda åtgärder ocharrangemang. Verkens handlande på detta område följs också successivt upp frånkommunikationsdepartementets sida I fråga om den avhandikapputredningen föreslagna planeringsgruppen för att övervägamöjligheterna till en ytterligare anpassning av färdväsendet med hänsyn tillde handikappade har ställning ännu inte tagits. Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga, men jag beklagar dess innebörd att tillsättandet av den avhandikapputredningen föreslagna planeringsgruppen har skjutits . Kommunikationsministern säger att trafikföretagenfortlöpande arbetar för att göra kommunikationerna bättre också förhandikappade, och det är säkert riktigt. Planeringsgruppen är betydelsefull bl.a. därför att och berörda myndigheter,trafikföretag och färdmedelsproducenter genom sin kontakt i gruppen medföreträdare för handikapporganisationerna får veta de handikappadetrafikkonsumenternas behov i färdsituationen. har också fått stöd av allaremissinstanser som yttrat sig om förslaget. Det är naturligtvis särskiltintressant att fyra statliga verk, som hör till ,har tillstyrkt förslaget, nämligen , ,trafiksäkerhetsverket och Handikapporganisationerna har knutit mycket stora förhoppningartill den här gruppen. Kommunikationer som är användbara också för handikappadeär nämligen av grundläggande betydelse för att de skall kunna komma ut från enisolerad tUlvaro och leva oberoende och självständigt efter egna önskemål ochintressen precis som alla andra. Handikapporganisationerna har denuppfattningen att samhället inte har råd att undvara den kunskap omhandikappades situation, problem och behov som finns hos dessa organisationer.Övriga remissinstanser delar den uppfattningen, och det är i detta läge som jaginte kan se annat än att gruppen bör tillkallas, och jag hoppas att det kommeratt ske mycket snart. Om en expertgrupp förfrågor om färdväsendets anpassningtill handikappades behov Det finns ett behov av att jag kompletterarmitt svar, och jag skall nämna några trafikverks åtgärder beträffande handikappfrågor. När det gäller utformningen av exempelvisstationsbyggnader på luftfartsverkets flygplatser och inom SJ:s område finns deallmänna föreskrifterna i byggnadsstadgan. Enligt dessa skall utrymmen ibyggnad, som allmänheten har tillträde tUl eUer som utgör arbetslokal, i skäligomfattning utformas så att de bhr tillgängliga för och kan utnyttjas avpersoner vilkas rörelseförmåga eUer orienteringsförmåga är nedsatt till följdav ålder, invaliditet eUer sjukdom. Föreskrifterna har omsatts i anvisningar,rekommendationer och informationsblad från bl. a. planverket,, statens råd för byggnadsforskning, handikappinstitutet m.fl. SJ har en särskild arbetsgrupp med företrädare för ochhandikapporganisationerna som håller på att sammanställa en katalog överönskemål från olika handikappgrupper för att underlätta deras resor. a.skall studeras vilka tekniska åtgärder på stationer, vagnar och bussar som kanerfordras och vad detta skuUe kosta. håller i samverkan med bl. a. på att bereda frågan om gatunormer med sikte på att anvisningarskall kunna vara klara omkring . Inom ramen för dettaarbete uppmärksammar man de handikappades problem, exempelvis genom förslagtill begränsning av lutning på lokalgator och bebyggelseområdenas interna gång-och cykelbanor, säkerställande av fri bredd på gångbanor genom lämpligstolpplacering, utformning och placering av övergångsställen, osv. Vägverketdeltar i en arbetsgrupp med bl. a. trafiksäkerhetsverket i frågor som rörutformning av akustiska signaler vid övergångsställen. Går jag så slutligen över till trafiksäkerhetsverket kanjag nämna att där finns en arbetsgrupp förhandikappfrågorna, i vilken ingår företrädare för trafiksäkerhetsverket, AMS,NTF och alla de skilda handikapporganisationerna. Gruppen diskuterar sådanafordons-, gatu- och vägfrågor samt utbildnings- och informationsspörsmål, somär av betydelse för de handikappades trafiksituation, och vidarebefordrarförslag och synpunkter tUl skilda myndigheter och organ. Om en expertgrupp förfrågor om färdväsendets anpassningtill handikappades behov somdiskuterats kan jag nämna kommunikationsradio i handikappbilar, utarbetande aven folder om de handikappade i trafiken, trafiksäkerhetsverkets åtgärder ifråga om avspärrningsanordningar och tillfälliga trafikmärkens placering pågångbanor m. m. Det görs alltså en hel del, och myndigheterna och verkenär också inställda på att åstadkomma ytterligare förbättringar. Som framgår avmin redogörelse har myndigheterna kontakt med handikapporganisationerna. Fråndepartementets sida följs de här aktiviteterna successivt upp. Och jag tillägger:I vad mån det härutöver skuUe krävas en planeringsgrupp är jag för dagen, motbakgrund av vad jag nu sagt, inte beredd att ta ställning till. När det gäller remissyttrandena överhandikapputredningens betänkande Bättre socialtjänst för handikappade har, somjag sade, bl. a. och luftfartsverket tillstyrkt att denföreslagna planeringsgruppen tillkallas: detta tar jag som ett uttryck för attde känner ett behov av att i gruppen få den hjälp i sitt fortsatta arbete somde handikappade själva kan ge genom sina organisationer.