prot · FV09117 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag refererade alltså vad man sagt på laboratoriet omfrivilligheten, och om i Skegrie har någon annan mening om hurkontrollen sker måste han vara bättre informerad än man är på laboratoriet. Den andra frågan som tog upp gällde mittpåpekande om förekomsten av per kg. Där refererade jag vadStiftelsen foderkontroll skriver i sitt remissyttrande. är en sammanslutning av ledande fodermedelstillverkare,såväl lantbrukskooperativa som enskilda. Stiftelsen skriver, och läser jagur jordbruksutskottets betänkande, näst sisla stycket, att man från företagenssida inte har något att erinra emot att statens jordbruksnämnd vid sinfodermedelskontroll "uttoge prover av färdiga foderblandningar i vilkainginge jordnötter, som konstaterats innehålla högre aflatoxinhalt än 600 mgrper kg," - mgr skall betyda mikrogram - "i och för analys avaflatoxinhalten i den färdiga produkten." Det är just detta jag har reagerat så oerhört starkt emot,att trots att vi har bestämmelser som vi skall godta, så skriver man ändå idetta remissyttrande att det tyvärr förekommer högre halter och att man villanalysera sådana blandningar. Detta är bakgrunden till att jag som reservant har velatgöra de ställningstaganden jag gjort, trots att jag har beklagat att det skallvara så nödvändigt att göra det. Sedan vill jag säga att jag är mycket tacksam för vadjordbruksministern sade. Som jag tidigare hänvisat till motionerade jag 1969om att få tiU stånd en sådan här kontroll av importerade fodermedel, och nuskall den tydligen bli etl faktum. Slutligen också några ord till i Skegrie. Jagpåpekade mycket riktigt att vi inte har hittat aflatoxin i svenskt saluförtlivsmedel. Givetvis har man genom försök och på annat sätt kunnat påvisa detta. Någon tveksamhet om aflatoxinets cancerogenitet råder detinte. Det enda fall där det inte är bevisat och där man icke velat bedrivaförsöksverksamhet gäller människan i alla de djurförsök där man har använtaflatoxin har även mycket små doser förorsakat tumörbildning, företrädesvis ilevern. Sänkning av aflatoxinhalten i importerade fodermedel Frågan om beredskapslagren som herrjordbruksministern och jag diskuterar är tydligen en semantisk fräga.Jordbruksministern sade i kammaren: "Man har alltså intelängre några beredskapslagerav jordnötter som kan vara aflatoxinhaltiga ." kanmöjligen tänka mig att detta då betyder att de inte fungerar somberedskapslager och inte skall användas. Jag har ett.brev från statensjordbruksnämnd av i är, där man talar omberedskapslager som är farliga och som skall destrueras. De existerade alltså isinnevärlden , och de gör så , skulle jag föreställa mig.Men det är naturligtvis möjligl att de inte är beredskapslager i den meningenatt man kommer att använda dem på något sätt. Till utskottets ordförande skulle jag vilja säga att närvi framhåller att är den danska och att vi förordardanskarnas normer, så har vi inte därmed yttrat oss om vilka typer av aflatoxindet skall gälla. Ett faktum är att en högsta tillåten aflatoxinhalt på 100mikrogram per kg i praktiken betyder ingen fodermedelsimport alls. Det sägerremissinstanserna, och det säger den danska erfarenheten. Till Danmarkimporteras inget fodermedel över huvud taget. Jag vet inte var i Skegrie har hörtskrämselpropagandan. Vi har inte yttrat oss mera skrämmande här änremissinstanserna har gjort. Vi har noga hållit oss till fakta. Även om mankommer ned till några hundra mikrogram, så är det inte absolut säkert att detinte då kan komma in aflatoxin på ett eller annat sätt; aflatoxin kan faktisktgro även Sänkning av aflatoxinhalten i importerade fodermedel i Sverige.Men vi blir av eller mera av det, och det är verkligen någontingsom vi kan vara ytterst lacksamma för. Jag understryker vad sade,nämligen att det inte är någon diskussion om huruvida aflatoxin är cancerogent- på den punkten skulle man kunna citera hur många experter som helst. i Skegrie (c): Det är riktigt, som säger, attdet inte i lag eUer annorstädes finns något stadgat om obligatorisk kontroll.Men ansvariga importörer låter, som jag nämnde, kontrollera alla importpartierför att ingen misstanke skall falla på dem. Den importör jag talade om hargivit besked om att man låter kontrollera alla partier. Man importerar mycketlitet och man är inställd på att inte importera alls i fortsättningen. Jordnötskakor får dessutom inte säljas direkt tilljordbrukare utan skall passera importör, kontroll etc. innan de går ut påmarknaden. talade om en foderblandning som skulle hainnehållit . Jag ställer mig mycket frågande inför denuppgiften. I lantbruksstyrelsens remissvar tas ett exempel som i viss mån ärklargörande. Man säger där: "Om man antar att en jordnötsråvara med högstatillåtna mängd aflatoxin, /kg blandas in till ioljekraftfoder," - och man får inte blanda in -"kommer detta att innehålla aflatoxin/kg. Men oljekraftfoderingår i kons kraftfoderblandning till högst , oftast lägre.Kraftfoderbland-ningen kommer då endast att innehålla 27 mikrogramaflatoxin/kg." Vilken halt av aflatoxin, , skulle denjordnötsråvara ha som inblandad tUl skulle ge över 600 mikrogramaflatoxin/ kg? Det måtte vara oerhörda kvantiteter aflatoxin i en sådan råvara.Jag tror att det är otänkbart att det varit en så dålig vara. Sedan säger att reservanternas krav på en högstatillåtna halt av aflatoxin på skulle innebära etttotalstopp av importen. Jag har här, som jag nämnde, analysresultat från 76prover. Inte mindre än 34 av dessa ligger när det gällertypen B I. Det är alltså inte alls någongaranti för importslopp. När det gäller typen B 2, alltså den farligastesorten, låg av 76 prov 64 . Det finns alltså inte heller idet fallet någon garanti för ett importstopp. Dessutom tillkommer, som jagsade, att det inte finns någon som helst garanti för att aflatoxinhalten i ettparti inte ökar sedan det kommit hit om det lagras under dåliga betingelser. Vill vi vara på den säkra sidan skall vi, som jag tidigaresagt, följa utskottets förslag. Det kan innebära ett totalstopp. I dagens lägemedför detta, som jag sade, ingen kostnad som vi behöver vara rädda för.Lantbrukarnas riksförbund har sagt att det kan gälla 10 å 15 milj. kr. räknatefter en inblandning på . För nä)-varande inblandas . Låtoss alltså minska dessa 10 å 15 miljoner i motsvarande grad. Det blir då frågaom en mycket liten summa. Att de svenska livsmedlen är fria från aflatoxin medför engoodwill som betyder mycket mer för jordbrukarna och alla andra, som har medlivsmedel att göra, än dessa få miljoner. Herrjordbruksministern : Herr talman! Jag vill bara besvära med ett litetinpass. försöker med stöd av jordbruksnämnden leda i bevis att jag formed vilseledande uppgifter. Jag har också tagit del av skriftväxlingen mellanjordbruksnämnden och . Det finns där ingenting som kan tolkas på annatsätt än att de jordnötskakor som finns inte kommer att användas för sittändamål. De utgör alltså inte längre något beredskapslager. Däremot måstemyndigheterna självfallet ha hand om detta parti till dess det kunnatdestrueras. Detta framgår alldeles klart av det svar som fick frånjordbruksnämnden. Inrättande av ett kreditaktiebolag Jag skall bara be att få hänvisa till s. 14 i jordbruksutskottets betänkande där det står att mantagit ut prover av färdiga blandningar i vilka inginge jordnötter somkonstaterats innehålla högre halt än . Det är alltså ettfaktum att sådana foderblandningar förekommer. Får jag, herr talman, sedan bara nämna att danskarna som,det är alldeles riktigt, haft regler om för två sorter avaflatoxin - de mest cancerogena sorterna - i samband med anslutningen till EECkommer att få anpassa sina regler på detta område till , enligtvilka hänsyn måste tas till alla fyra sorterna av aflatoxin. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruAnér begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller jordbmksutskottetshemställan i betänkandetnr 48 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §31 Inrättande av ett kreditaktiebolag Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 44 i anledningav propositionen 1972:101 med förslag om inrättande av ett kreditaktiebolagjämte motioner. Inrättande av ett kreditaktiebolag I propositionen 1972:101 () hade Kungl.Maj:t föreslagit att dels bemyndiga Kungl. Maj:t att träffa avtal om drivandeav ett kreditaktiebolag i överensstämmelse med i propositionen angivna gmn-der, dels bemyndiga fuUmäktige i att på sättframgick av 3 § avtalsförslaget utfärda garantiförbindelser på sammanlagt högst30 att utgöra statens del av garantiåtagandena i bolaget. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "1 propositionen föreslås bemyndigande för Kungl.Maj:t att för statens räkning sluta avtal med affärsbankerna. Sparbankernasbank aktiebolag och Jordbrukets bank om inrättande av ett kreditaktiebolag.Företagskapital aktiebolag, med uppgift att medverka vid finansieringen avmindre och medelstora näringsföretag här i landet. Denna medverkan skall ske genomatt bolaget tillskjuter kapital genom förvärv av minoritetsposter av aktier,andelar i ekonomiska föreningar eller liknande rättigheter. Vidare föreslås attbolaget skall kunna lämna eller förmedla krediter till samt ikläda siggarantiförbindelser för ifrågavarande näringsföretag. aktiekapital skall utgöra lägst 20 miljoner ochhögst . Vid verksamhetens början.skaU aktiekapitalet uppgåtiU . Staten skall äga hälften av aktierna och bankernatUlsammans återstoden efter inbördes fördelning. Aktierna, som lyder på 100kronor, skaU tecknas tUl en kurs av för att bolagets reservfond redan vidstarten skall vara fylld. Som särskild säkerhet för bolagets förpliktelserföreslås vidare att aktieägarna i proportion tUl varje parts Innehav av aktiertill bolagets förfogande ställer garantiförbindelser på sammanlagt högst tregånger aktiekapitalet. Bolagets upplåning som till större del avses ske iallmänna pensionsfonden föreslås begränsad tUl ett belopp som motsvarar högstde tiU bolagets förfogande ställda garantiförbindelserna. Bolaget förutsätts inte bygga upp någon egen organisationutan skaU driva sin rörelse med anUtande av personalen hos de av staten ochbankerna hälftenägda AB Industrikredit och AB Företagskredit." I detta sammanhang behandlades motionerna 1972:1714av () och 1972:1719 av m. (m), vari hemställts att skuUe avslå propositionen 1972:101 saml attriksdagen skulle i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla att Kungl. Maj;tförelade förslag om ändring i de lagbestämmelser som i dagförhindrade bUdandet av finansieringsinstitut med uppgift att tillhandahållanäringslivet riskbärande kapital genom inköp av aktier eUer andelar. Utskottethemställde 1. att a) med bifall till propositionen 1972:101 och med avslagpå motionen 1972:1719, såvitt den gällde avslag på propositionen. dels bemyndigade Kungl. Maj:t att träffa avtal om drivandeav ett kreditaktiebolag i överensstämmelse med i propositionen angivna grunder, dels bemyndigade fullmäktige i att påsätt framgick av 3 § avtalsförslaget utfärda garantiförbindelser på sammanlagthögst att utgöra statens del i garantiåtagandena i bolaget, b) skuUeavslå motionen 1972:1714, 2. att skuUe avslå motionen 1972:1719, såvittden gällde ändring i vissa lagbestämmelser. Inrättande av ett kreditaktiebolag Reservation hade avgivits av herrarHovhammar (m) och i (m), som ansett att utskottet borthemställa, 1. att riksdagenmed bifall tiU motionen 1972:1719 i ifrågavarande del samt med avslag påmotionen 1972:1714 skulle avslå propositionen 1972:101, 2. att med bifall tillmotionen 1972:1719 i övrigt som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört beträffande förutsättningarna för bildandet av finansieringsinstitut. HerrHOVHAMMAR (m); Propositionen 101 tar upp etl förnäringslivet högst väsentligt problem, nämligen den mindre företagsamhetenskapitalförsörjning, som är högst otillfredsställande. Gång på gång har intebara vi från moderata samlingspartiet utan även företrädare för övrigaborgerliga partier tagit upp kravet på att företagens återlånerätt skulleväsentligt vidgas. Intresset från regeringen har emellertid varit ljumt. Detmest generösa man kunnat erbjuda har varit att hänvisa till en lämpligutredning, nämligen företagsdelegationen. Våra ansträngningar att underlätta för bankerna attengagera sig i sidobolag och undanröja diskrimineringen av kreditinstitut sominte har staten som delägare har inte mött någon som helst förslåelse frånansvarigt håll. Felet med det nu föreliggande förslaget är enligt min ochmångas uppfattning att man blandar in staten som delägare i ettfinansieringsinstitut av detta slag och därmed successivt i de mindre och medelstoraföretagen. Propositionen redovisar inte några egentliga motiv härför.Knappast kan det väl vara fråga om en strävan efter ett samhällsinflytande överkreditväsendet, eftersom finansministern på SAP;s avhållna 25:ekongress sagt ifrån att det vore meningslöst mol bakgrunden av den redanbefintliga starka samhällskontrollen. Jag betraktar det statliga engagemanget i det föreslagnafinansieringsinstitutet som lika meningslöst. Det kan väl ändå inte vara ettsjälvändamål med ett statligt engagemang? Och inte blir det väl mer pengar tillnäringslivet genom att man etablerar det ena statliga kreditinstitutet efterdet andra. Inte heller redovisar propositionen på vilket sätt etthalvstatligt institut skall verka. Bankinspektionen, riksbanksfullmäktige.Svenska bankföreningen m. fl. har i sina remissvar framhållit att de inte troratt pä 10 protokoll 1972. Inrättande av ett kreditaktiebolag kapitalmarknadenfinns de möjligheter till upplåning för institutets räkning som propositionenförutsätter. Vidare torde det vara förenat med betydande svårigheter förinstitutet att få den avkastning som också har förutsatts. Enligt min uppfattning kan det alltså inte finnas nägonanledning för statsmakterna att engagera sig såsom delägare i detta institut. Istället bör statsmakterna medverka till att de smärre företagen viakreditinstitut som särskilt skapats för ändamålet och som betytt ganska mycketför denna kategori företag, exempelvis AB Industrikredit och AB Företagskredit,tillförs ytterligare medel från i första rummet de stora och mäktigaAP-fonderna. De legala hinder som finns mot skapandet avfinansieringsinstitutet, som har till uppgift att köpa aktier i mindreföretag, är otidsenliga. Motivet har helt enkelt undanröjts genom tillkomstenav bankinspektionen och även genom vidgade insyn.Förutsättningarna för verksamheten med att tillskjuta riskkapital till demindre och medelstora förelagen skulle bli väsentligt bättre, om det finge varabankernas sak att svara för finansieringen, kompletterad med institut förändamålet. hindras vi dels av att det krävs Kungl. Maj;ts tillstånd, somKungl. Maj:t inte ger, dels genom kapitaltäckningskravets utformning. Jag skall just nu nöja mig med dessa konstateranden, frutalman. Skulle det - jag vill sluta med detta - från bankhåll föreliggaönskemål om att bUda finansieringsinstitut av det här slaget, skall det kunnamedges. Jag yrkar alltså bifall till den vid näringsutskottetsbetänkande nr 44 fogade reservationen. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrWÅÅG(s): under den genomlidnaallmänpolitiska debatten nämndes mindre och medelstora företag eller synonymabegrepp 29 gånger av borgerliga talare. Man kan anta att den här gruppen avföretagare mindre och medelstora - är ett mycket angeläget mål i kampen omväljarna mellan moderata samlingspartiet, och . Medletatt nå målet är förvisso icke att utså förnöjsamhet. samlar sig missnöjetkring den höjda arbetsgivaravgiften och har man pekat påsvårigheterna när det gäUer försörjningen med riskvilligt kapital. Delegationen för mindre och medelstora företag har redanvid sin tillkomst sett kapitalförsörjningen som en av sina angelägnastearbetsuppgifter och lagt fram ett förslag till ett nyttfinansieringsinstitut, lika ägt av staten och de enskilda bankerna, medmöjligheler all bland annat genom förvärv av minoritetsposler av aktier ellerandelar tillhandahålla riskvilligt kapital. Varför då ett nytt institut? Delegationen har givit ut enkatalog, tillställd också alla riksdagsmän, över de lånemöjligheter som redannu finns. Katalogen heter Finansieringsmöjligheter för mindre företag.Möjligheterna är som man där kan se många, och statens engagemang är Skälen är dels att uppgiften att tUlhandahålla riskvilligt kapitaländrats; dels att arbetssättet att köpa minoritetsposter av aktier är nytt det är en motsvarighet till de börsnoterade företagens kapitalförsörjninggenom aktiemarknaden - dels, slutligen, att man har andra medintressenter.Genom sparbankerna och jordbrukskassorna är också de mindre företagarnas egnabanker meddelägare. Varför skall då staten vara med? Jo, dels är avsikten attfinansieringsbolagets huvudsakliga upplåning skall ske i AP-fonderna, vilketär naturligt, dels ger statens medverkan enligt delegationens mening en garantiåt de mindre företagarna att de inte genom enskilda bankers bindningar vid sinastörsta kunder så lätt blir föremål för storföretagens"marknadssaneringar" eller för uppköp av andra skäl. Maj:t tagit hänsyn till bl. a. deremissyttranden som senare och trots detta åberopats i moderatmotionen ochefter förhand-Ungar med bankerna har i propositionen 101 föreslagits att ettFöretagskapital AB skall inrättas. Bland remissyttrandena är värt att nämnasatt ledamoten av moderata riksdagsgruppen och förste vicetalmannen reserverat sig i riksbanksfullmäktige för ett skyndsamtgenomförande och anfört att "institutet bör kunna drivas i de former somdelegationen föreslagit". För att inte öka byråkratin trots att ett nytt bolagbildas har Kungl. Maj:t i propositionen organisatoriskt samordnat det nyabolaget med AB Industrikredit och AB Företagskredit. Propositionen har föranlett två motioner. En, nr 1714, avherr . Motionens syfte, företagarföreningarnas biträde vid långivningen,förutsätts av näringsutskottet tillgodosett vid tillämpningen. En annanmotion, nr 1719 av m. fl., yrkar avslag på propositionen. Dettayrkande har i reservation biträtts av näringsutskottets två moderater. Jagförstår att särskilt vid den reservationen plågats avintressekonflikter. Dels har han som företrädare för en företagarorganisation om ock en säregen vid upprepade tillfällen yrkat på statens hjälp medsmåföretagarnas kapitalförsörjning och på vidgad återlåning ur AP-fonderna.Dels har han enligt sin konservativa ideologi som är sant hberal i detta styckebetygat att staten inte skall lägga sig i näringslivet. Med full förståelse förherr Hovhammars bryderi skall jag i den här omgången inte gå in mer på detta.Med hänvisning till det sagda, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan. Inrättande av ett kreditaktiebolag HerrHOVHAMMAR (m); Jag lyssnade med intresse till vad anfört. När han skulle svara på frågan varför staten skall blanda sig i ensådan här verksamhet, tycker jag nog att hans svar var något krystat. De ATP-medel som finns i riklig mängd behöver intenödvändigtvis clearas via ett statligt kunna nå näringslivet.Det finns redan kanaler för att de skall kunna nå ut till företagen, det vet vialla. Jag tror heller inte att risken för att de stora företagenskulle uppsluka de många små är särskilt aktuell. Det har väl alltid funnitsfusioner och kommer väl alltid att finnas. Jag tycker därför det argumentet äri svagaste laget. Inrättande av ett kreditaktiebolag Några intressekonflikter slulligen, ifrån min sida,behöver knappast föreligga i detta fall. Behovet av vidgade återlån har vihävdat , och vi har sagt att det borde finnas en mera ackumuleradmöjlighet för de mindre företagen att få del av ATP-fondernas stora resurser.Detta har vi hävdat i ett flertal motioner, del konstaterandet är helt riktigt.Men vi har tyvärr icke bhvit bönhörda i det avseendet. Jag vUl säga, att vad som här framgått tyckerjag fullt och klart visar att tillkomsten av ett kreditinstitut med starkstatlig anknytning icke är nödvändig. Det finns medel att tillföra deföretag det här gäller utan att tiUskapa ett nytt institut. Det var också dettareservationen här har velat redovisa. Såvitt jag förstår moderatreservationen ochherr Hovhammars inlägg viU man ta bort prövningen av Kungl. Maj:t förebankernas inköp av aktier i finansieringsinstitut. Dessa bestämmelser tillkomefter Kreugerkraschen för att skydda småspararna. Det är alltså ett ideologiskt problem, hur långt småspararnaskall skyddas, och hur långt man skall medge att spararnas pengar används utanden kontroU som Kungl. Maj:ts tiUstånd förutsätter. Det kan vara bra, fru talman, att komma ihåg för deborgerliga bland småföretagarna och de är förvisso inte alla - att i den därskuggregeringen som man vill se regera hade man inte kunnat enas ens om det härkreditinstitutet. Som skulle vidga möjligheterna till finansiering för mindreoch medelstora företag genom lån ur AP-fonderna. i (fp): Jag har ju biträtt utskottsmajoriteten i dettabetänkande, men jag vill ändå säga några ord efter inlägg. Vi har ju tidigare ifrån den mindre och medelstoraföretagsamheten vid många tillfällen begärt att få ett finansieringsinstitutsom kan tillhandahålla riskvUligt kapital för de mindre och medelstoraföretagen. har vi fått det. Jag tycker det är bra. Personligen känner jagingen rädsla för att staten går in här som hälftendelägare och har möjlighetatt köpa upp minoritetsposter av aktier i företag. Trots allt har vi alla, trorjag, som sysslar med dessa företags problem en viss uppfattning om hur det kangå tiU när man får svårigheter med kapital. Jag vill nog i detta sammanhanginstämma i vad säger. Jag har personligen varit med vid fleratUlfällen då mindre företag har fått släppa ifrån sig av aktierna,och då det sedan blivit en strukturrationalisering som inte precis gynnat denorten. Eftersom vi från imotion har begärt att få ett kreditinstitut är jag nöjd med utskottetsbetänkande och ber alt fä yrka bifall till detsamma. HerrHOVHAMMAR (m); Vi har inte vänt oss mot tanken påminoritetsaktier. Tvärtom tycker jag att det är en sympatisk åtgärd när det gäUeratt gå in i företag av den här storleksordningen. Jag vill erinra om att enskilda kreditinstitut försökte gå in i olika företag, men den gången fick man nej. Jagförmodar att om man kommer med samma begäran får man också nej. Det ärdetta vi inte kan godta och därför vänder oss emot. påstående att han inte harnågon känning av sin intressekonflikt leder mig till en misstanke, somnaturligtvis är för ful för att vara sann. Han är ordförande i . Om man läser förbundets tidning får man ett bestämtintryck av att förbundet är en moderata samlingspartiets kamporganisation. Omherr Hovhammar inte nu känner någon intressekonflikt i sin egenskap avförbundets ordförande styrker det den misstanken. Halva moderatariksdagsgruppen är också medlemmar i den organisationen, som för övrigt ärriksdagens starkaste bondeorganisation. Några av medlemmarna blandriksdagsmännen är för all del också företagare. () kort genmäle: Jag skall inte förlänga debatten. Jag villbara säga till att jag skall överlämna förbundetsprogram och annan information så att han får saklig information om vad innebär och vilken målsättning denna organisation har. () kort genmäle: Det är efter studium av precis det programmetsom jag kommit till den misstanke jag redogjorde för. Jag hade först inte tänkt blanda mig i dennadiskussion, men efter de replikskiften som förekommit känner jag mig föranlåtenatt göra några korta kommentarer. Jag skaU självfallet inte lägga mig i denorganisationsdiskussion som förts eftersom också jag företräder ennäringsorganisation för mindre företagare.