prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — Vid kontakter med personer som åkt t, ex, sträckanSkellefteå-Stockholm med buss har jag erfarit atl de mest positiva uttalandenagällt de låga biljettpriserna. De flesta har dock sagt alt de hellre skulle haåkt tåg, om inte kostnaderna varit så höga. På sträckor där tåg ochlandsvägstrafik konkurrerar om samma underlag kan del vara av avgörandebetydelse för vilken kollektiv trafik vi skall ha att SJ utvidgarsin försöksverksamhet med bUliga turer. Min avsikt med frågan var givelvis inte all på något sättkritisera den reguljära busstrafiken, som tillsammans med SJ:s bussar har enangelägen uppgifl, bl. a, alt den i vissa fall är del bästa alternativet tillbilismen. Men jag tror, herr lalman, all vi har anledning att förvänta atldenna försöksverksamhet med prisbilliga turer på SJ som sker på sträckanLuleå-Stockholm skall ge det resultat som vi hoppas, och börsnarast få samma alternativ alt välja på. Om åtgärder för att motverka den minskade sysselsättningenvid den statliga verkstaden i Överläggningen var härmed slutad. § 12 Om åtgärder för att motverka den minskade sysselsättningen vid den statligaverkstaden i Herr kommunUcation.sministern erhöll ordet för atlbesvara () i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 187, och anförde: har frågat mig vilka nyaåtgärder regeringen är beredd att vidta och vilka ekonomiska medel regeringenkan ställa till förfogande för att skapa ny sysselsättning, närsysselsättningen nu kommer att minska vid den statliga verkstaden i . Jag har informerat företrädare för de anställdavid AB vagnverkstad om resultatet av den utredning som på regeringensuppdrag utförts avseende betingelserna för produktionen av gruvlok och truckarvid bolagets verksläder. Regeringen har med hänsyn tUl vad som framkommit i sambandmed utredningsarbetet inte funnit anledning atl ifrågasätta AB vagnverkstadsstyrelsebeslut om avveckling av denna produktion. Regeringen har uppdragit åt attgenomföra försäljningen av ifrågavarande tillverkningsprogram med vad dessainnefattar av lillverkningsrätter, lager etc, - på sådant sätt att produktionenkan fortsätta i annan huvudmans regi. Därvid skall samråd ske medarbetsmarknadsverket. Ett kommande avtal om försäljning skall underställasKungl, Maj :l för godkännande. Regeringen har också föreskrivit att personal inom bolagetsom är sysselsatt med produktion, marknadsföring etc, av angivna produkter inteskall friställas i avvaktan på att försäljningen genomförs. Regeringen vill med sitt beslut säkra att produktionen avgruvlok och truckar i lämpliga former skall kunna fortsätta. Om åtgärder för att motverka den minskade sysselsättningenvid den statliga verkstaden i atl igörlig mån bereda anställda fortsalt sysselsättning vid den ifråvarandeproduktionen. I den utsträckning detta inte kan ske kommer givetvis andramöjliga åtgärder att vidtas för alt skapa lämpliga arbetstillfällen. Än en gäng har ett statligt företag råkat isvårigheter. Detaljer, som i och för sig kan förklaras, den ena efter denandra, har lett till ett helhetsresultat, som inte är tillfredsställande varesig för dem som jobbar i företaget eller den bygd som är beroende avsysselsättningen. Jag är medveten om den information som lämnats tidigare.Jag vet all den informationen tarvar ytterligare information för atl kunnauppskattas till fullo av de anställda, vilket inte görs.Bakgrunden skall jag inte gå in på . Det hade ställts löfte om att de tre tillverkningsgrenar,som det här gällde, skulle fortsätta, men den ena försvann under utredningen,trots att ingen förändring skulle ske medan utredningen pågick. En av dessa grenar är alltså borta - det är de tungatruckarna och den bedömde jag för min del som den mest chansrika. är deandra grenarna på väg att säljas bort på andra håll. Därför verkar svaret någotantikverat på den punkt, där det sägs att man vill att produktionen skall säkrasoch att avsikten är att bereda anställda sysselsättning vid ifrågavarandeproduktion. Jag tror inte man skall räkna med det heller. Därför varhuvudsyftet med min fråga en annan: Är regeringen beredd att städa efter sigoch se till att nya pengar läggs på bordel, så att vi får fram en nysysselsättning i området, när den gamla försvinner? Det är den avgörandefrågan. I svaret sägs atl "givetvis andra möjligaåtgärder" kommer alt vidtas för att skapa lämpliga arbetstillfällen. Är man beredd att satsa några , för atl man kan gå ul ochleta efter dessa nya arbetstillfällen och skapa dem? Vi måste vela vad dengamla ägaren är villig att göra för att städa upp efter sig, särskilt i det härfallet. Jag vill bara helt kort kommentera inlägg. Som framgår av svaret har regeringen med sitt beslut velatse till att produktionen av gruvlok och truckar kan fortsätta del lycker jagär viktigt i sig - och därmed också i möjligaste mån trygga sysselsättningenför personal inom bolaget som är sysselsatt med berörd produktion. Det ärockså viktigt och självklart för regeringen att la ell sådant beslut. Vi lämnarinte någon vind för våg. 1 den utsträckning den här personalen inte kan beredassysselsättning i den nye huvudmannens regi är det angeläget att allaansträngningar görs för alt klara sysselsättningen på annat sätt. Det finnsklara konstateranden från regeringen att ingen av de anställda vid som tidigare sysslat med den produktion som skall avvecklas -elt beslut som regeringen också har tagit och står för skall lämnas åt sittöde. Vi följer dem och ser efter vilka åtgärder vi exempelvis medarbetsmarknadsverkets hjälp kan vidta för att klara sysselsättningen för Frågan om sysselsättningseffekterna i kommernaturligtvis in i bUden i samband med försäljningen av lUlverkningsprogrammetoch de samrådsförfaranden som skall ske med arbetsmarknadsverket. I avvaktan påatt avtalet om försäljning understäUs Kungl. Maj:t - det är också en åtgärd somligger helt i linje med vår omtanke om de anställda atl Kungl. Maj :t skall seavtalet innan det godkänns finns det som jag ser det inte anledning vidlanågra speciella åtgärder. Vi skall också, , sätta in denna fråga i sittperspektiv. Vi skall komma ihåg att den tillverkning vi hela liden talar om rörsig om av den totala omsättningen vid AGV under år1971, som var ; det andra är järnvägsvagnstillverkning. Ochdel rör sig om 63 anställda av det totala antalet 297. Del är otvivelaktigt enrespektabel siffra i och för sig men det gäller dock ungefär en femtedel avdet totala antalet anställda. Jag tror således inte att vi skall måla hin på väggen ionödan, . Här sitter nu kunnigt folk och skall se till attprodukterna säljs ut på ett rikligt och vettigt sätt, och jag utgår från attKonungens befallningshavande i då kan bidra i sin mån också. Om åtgärder för att motverka den minskade sysselsättningenvid den statliga verkstaden i HerrHAGNELL (s): Just för atl kunna bidra, vill jag veta litetmer än vad som har kommit fram. Jag behöver vela atl del finns pengar, som manär villig att satsa. Tyvärr har det inle gått alt få annat besked än att AMS skallfölja dem som försvinner härifrån "man för man". Jag är mera intresserad av de nya jobben som behöver kommaoch hur myckel man är beredd att salsa på dem. Jag är helt medveten om att detsitter folk som sysslar med atl sälja den hittillsvarande verksamheten. Jag vetalt försäljningskontakler har lagils på olika håll i landet. Den blir väl såldoch därför ser jag inte någon realism i atl man här talar om att man vill attproduktionen kan fortsätta för att ge de anställda sysselsättning även i enannan huvudmans regi. Det blir inte de här anställda, så långt jag kan förstå.Därför är huvudfrågan: Vilka andra åtgärder kommer att vidtas? Vi får alltså en förtröstan om att AMS skall klara av dethär, man för man. Men det gäller dem som försvinner. De nya jobben kan ju AMSinle gå in och skapa några möjligheter för. Där måste det bli en annan satsningfrån ägarens sida. Frågan måste ses ur del stora perspektivet all del gälleren tUlverkning för 7 miljoner av 47 miljoner, säger kommunikationsministern.Men den ena tUlverkningen, de stora truckarna, har ju inte ens kommit i gång.Avtalet tecknades och ingen truck har tillverkals.Några har färdigställts efter en tidigare konkurs. Hade del bara varit fråga om 63 man en gång för alla, hadejag heller inte varit så orolig. Jag vel att SJ har andra verkstäder inom länetoch på andra håll, där jag också är orolig för sysselsättningen. Därför villjag ha fram en kraftfullare handlingslinje från ägarens, staten-regeringens sida,som ger trygghet i arbetet. Om ersättning till SJ för driftkostnader för försvarsberedskap log i allra sista delen av sittinlägg upp huvudproduktionen vid AGV, Del är inte den vi diskuterar . Vidiskuterar sidoproduklionen, som av olika skäl nu skall lämna Gävlevagnverkstad. Vi kanske har anledning att återkomma till huvudproduk-lionen inågot annal sammanhang. Sedan kan man naturligtvis som gör ta uppsjälva sakfrågan och böfia detaljgranska den. Jag gör inte del, herr talman.Frågan om den första trucklillverkningen, som här åberopar, ochformerna för hur den lämnade vagnverkstad skall jag under ingaförhållanden gå in på eftersom det där rör sig om konstruktioner av avtalmellan uppfinnare och exploatör som absolut inle skall diskuteras i riksdagen.Därför skulle det vara märkligt om skuUe kräva något besked om hurden s, k, midjetrucken avvecklades ifrån vagnverkstad. Sedan är det tydligen nödvändigt atl komplettera mittförra inlägg med att säga att om man i något sammanhang från regeringens sidahar sökt värna om friställd arbetskraft, så är det här. Man kan inle gärnasträcka sig längre än tiU att man följer hela avvecklingen och försäljningentill annan huvudman, kopplar in arbetsmarknadsverket, håller de anställdasorganisationer underrättade och de har inom parentes sagt, ,förklarat sig uppskatta den information som jag gav dem och naturiigtvis, när en ny huvudman kan anskaffas, aktualiserar frågan om atthan skall la hand om den yrkeskunniga arbetskraften som har sysslat med dennatillverkning. Det är alldeles självklart att den som skall övertatillverkningen bör ha intresse av att få med sig de duktiga människor somsysslat med den tidigare. Och att man dessutom, , tU syvende ogsidst skriver in i beslutet att Kungen skall godkänna ett avtal om försäljning. Jag tror att man sällan i ett avvecklingsärende har kunnatagera med sådan garanti för att man in i det sista skall se till att del somkan göras blir gjort, som i denna fråga. Överiäggningenvar härmed slutad. § 13 Om ersättning till SJ för driftkostnader förförsvarsberedskap Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för atl besvara i Gäddvik (m) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 188, och anförde: i Gäddvik har frågat mig närfrågan om ersättning till SJ för driftkostnader för försvarsberedskap förväntasavgöras av Kungl. I årets statsverksproposition anmäldes att beredningen avdenna fräga inle hade avslutats. Beredningen av ersättningsfrågan pågår ,och jag är inte nu beredd att uttala mig om vare sig tidpunkten för ell besluteller den närmare innebörden av ett sådant. HerrPETERSSON i Gäddvik (m): Jag ber all få tacka kommunikationsministernför svaret på min enkla fråga. Jag beklagar uppriktigt atl statsrådet inte hade ett merakonkret svar att lämna. Jag har naturligtvis läst vad statsrådet har anfört iårets statsverksproposilion, som ju kom . är vi inne ochsnarl i etl nytt budgetår. Men del som kommunikationsministern återgav är intedel enda som anförs om detta i slatsverkspropositionen. Där återges också SJ:shemställan, enligt vilken SJ:s kostnader för försvarsberedskapen beräknas förkommande budgetår uppgå till ca 15,7 mUjoner kronor. Det heter vidare: "Planeringen och övrig verksamhet blir beroende avanvisade medel. SJ anser sig inte utan sådan ersättning kunna upprätthåUa annanberedskap än den som är betingad av en strävan att som transportföretag sökaupprätthålla en trafik av i princip samma art och omfattning som under normalafredsmässiga förhållanden." Departementschefen anför längre fram i proposilionen:"I avvaktan på att slutlig ställning tas i ersättningsfrågan bör SJ ägarätt att föreslå begränsningar i viss utsträckning av sådana engagemang sominte betingas av SJ:s ekonomiska intressen." Jag utgår dock från alt SJ inte får göra förändringar iförsvarsverksam-helen utan alt Kungl. Maj.t har prövat frågan och lämnat sittmedgivande till förändringen, även om diskussioner fortfarande pågår omkostnadsläckningen. Jag vill också här redovisa vad den senasteförsvarsutredningen skrivit om järnvägarnas betydelse för totalförsvaret:"finner för sin del att järnvägarna även under1980-talet måsle ses som en väsentlig del av transportapparaten under krig ochvid avspärrning. Utredningen fömtsätter därför atl frågan om järnvägamasberedskap ägnas stor uppmärksamhet i framliden, både vid utformningen avtransportpoUtiken och vid inriktningen av beredskapsåtgärderna påtransportområdet." Jag vill bara hänvisa till vad jag har sagt imilt svar och göra elt enda förtydligande. Innan regeringen berett och avgjortfrågan om ersättning till SJ för driftkostnader för försvarsberedskap kommersjälvfallet inga mera väsentliga inskränkningar att ske i SJ:s andel avförsvarsberedskapen. i Gäddvik (m): Får jag då fråga kommunikationsministern vemsom bedömer vad som är väsentliga inskränkningar i försvarsberedskapen? i Gäddvik, som är väl insatt idessa frågor, behöver säkerligen inte upplysas om de stora och lunga poster somSJ:s del i försvarsberedskapen omfattar driftvärn och mycket annat. Det ärdessa förhållanden vi skall ha i tankarna när vi talar om både mUt svar och minkommentar tUl detta. Om ersättning till SJ för driftkostnader för försvarsberedskap Överläggningen var härmed slutad. Ang. principerna för körkortsåterkaUelser § 14 Ang,principerna för körkortsåterkaUelser Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för all besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 195, till herr justitieministern, ochanförde: har frågat justitieministern omdel kan anses förenligt med gällande lagstiftning all körkortsåterkallelseifrågasätts för person mot vilken inga som helst anmärkningar tidigareriktals, enbart av det skälet att domstol utdömt etl lågt bötesstraff förovarsamhet i trafik. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Fråga om äterkallelse av körkort prövas av vederbörandelänsrätt. Grunderna för äterkallelse anges i 33 § 2 mom, vägtrafikförordningen.Körkort kan återkallas bl, a, om föraren gjorl sig skyldig till allvariigaretrafikförseelse, om han genom brottslig gärning visat påtaglig brist på hänsyntill andra eller om han på grund av personliga förhållanden i övrigt inte kananses lämpUg såsom förare av körkorlsplikligt fordon. Även körkortshavarenshälsotillstånd har betydelse för frågan om äterkallelse av körkort. Del straff som ådöms en körkortshavare för trafikbrott harinte direkt betydelse när det gäller länsrättens prövning avåterkallelsefrågan. Även om straffmälningen ofta vUar på samma underlag somskall ligga lill grund för bedömningen i körkortshänseende, måsle man hålla iminnet att länsrältens uppgift är en annan än den allmänna domstolens.Länsrätten skall pröva om föraren har visat sådan grad av olämplighet altkörkortsåterkallelse är påkallad från Irafiksäkerhelssynpunkt, vilket inteprövas i brottmålet. Dessutom kan en rad andra omständigheter, som ligger vidsidan av den aktuella trafikförseelsen, komma in i bUden vid länsrättensprövning. Av min redogörelse framgår att det i trafikmålet utdömdastraffet inte är grunden för körkortsåterkallelse och atl etl Undrigt straffinle är någon garanti mot att körkortet återkallas. Avslutningsvis vill jag också upplysa om att olika frågorom körkortsåterkallelse utreds av trafikmålskommittén. HerrELMSTEDT (c): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på minfråga. Del är elt utförligt svar, men jag uppfattar det faktiskt som eltundanglidande från själva problemställningen, därför all min fråga gäller falldär körkorlsindragning ifrågasätts enbart på grund av en trafikförseelse somföranleder etl lågt bötesstraff och där körkortsinnehavaren i övrigt är kändför ett oklanderligt levnadssätt. Kan det vara rimligt att i ett sådant falldra i gång en stor utredningsapparat om körkortsåterkallelse eller varning? Enligt uppgifter som jag här fått från personer somsysslar med sådana här ärenden är mängder av utredningar i gång i fall av dentyp jag åberopat i min fråga. De flesta föranleder förvisso ingen åtgärd, mendet hålls i gång en mycket omfattande utredningsapparal med de kostnader somföUer med detta, pengar som skulle kunna användas på ett bättre sätt itrafiksäkerhetens tjänst. En annan sak, inte mindre viktig, är alt många människorkänner det nära nog som en kränkning atl en tämligen ringa förseelse, somkanske föranleder 1015 dagsböter, skall medföra atl körkortsindragning eller ivarje fall varning ifrågasätts. Jag ställde frågan till justitieministern för att få hörahur man ser på detta utifrån juridiska utgångspunkter. Av skäl som jag inlekänner har frågan överiämnals till kommunikationsministern, som emellertid intehar berört kärnpunkten i frågan trots atl svaret i övrigt är fylligt. Det kantiUäggas att det i många fall tar mycket från del domstolsutslagetkommer till dess man ifrågasätter prövningen av körkortet. Vederbörande kanköra bil kanske efter domstolsutslaget, innan kravet på utredningom körkortsåterkallelse kommer. Detta är vad saken gäller, och jag tror att många ärintresserade av alt få höra ett auktoritativt uttalande i själva kärnfrågan. Ang. principerna för körkortsåterkaUelser Att jag svarat på denna fråga beror heltenkelt på att dessa ärenden ligger i . Jag har ju inte möjlighet att gå in på en diskussion omdel berättigade i länsrättens körkortsåterkallelse i elt konkret fall. HerrElmstedt har inte nämnt något konkret fall, men här måste väl i grunden ligganågot sådant som har diskuterats, och med all rätt diskuteras sådana härfrågor, eftersom körkortet för de fiesta människor blivit näst intill detviktigaste man har. Men om en körkorlsinnehavare är missnöjd med länsrättensbeslut, kan han eller hon i vanlig ordning överklaga beslutet i kammar-rätlen. Inte heller är del möjligt att utifrån vissa allmännafakta uttala sig om hur etl återkallelseärende bör avgöras, eftersom det ivarje särskUt fall föreligger en rad olika omständigheter som måste beaktas föratl man skall nå ett riktigt resullat. Därför menar jag att vafie ärende omäterkallelse måsle bedömas för sig. Av inlägg kunde man nästanfå den uppfattningen all här skulle kunna skapas schabloner enligt vilka såeller så högt eller lågt bötesstraff skulle föranleda det eller det beslutetbeträffande körkortet. Jag vill med kraft konstalera attdet såvitt jag förstår är otänkbart med en sådan ordning, ty det finns faktiskt tror jag mig kunna säga med den erfarenhet som jag fått jag harhaft förtroendet syssla med dessa ärenden inte något identiskt fall när detgäller körkortsåterkallelse trots att ärendena är många. Del är alltid någotsom skiljer del ena från del andra. Därför menar jag all det klara besked somherr Elmstedt efterlyste kanske skulle vara all det inte går att skapaschabloner i fråga om körkortsåterkallelse. Det måste vara varje individs rättatl bli bedömd utifrån sitt eget fall. Hanskall inte vare sig från positiveller negativ synpunkt kopplas in i några schablonmässiga bedömningar. Låtvarje ärende leva på sina meriter. HerrELMSTEDT (c): Det är självklart att länsrältens beslutkan överklagas. Det behöver vi inte diskutera. Det är också riktigt somkommunikations- Ang. inrättandet av rökrutor vid grundskolor ministernsäger alt del är elt konkret fall som ligger bakom min fråga, men och det ärväsentligt det finns massor med parallellfall. Det är därför jag tagit uppdetta som en principfråga med det konkreta fallet som modell. Jag har inte talat om schabloner, men jag skulle faktisktvilja ifrågasätta om man inle skulle kunna förenkla förfarandet. Vad jag avserär förslagångsförseelser, trafikbrott där vederbörande dömts till elt ringastraff ell fätal dagsböter men under mänga, många års bUkörning visat sigvara en normal, skicklig bilförare och i övrigt icke har några anmärkningar påsig. Det finns trots allt massor av sådana människor, och där tror jag detfinns möjligheter att i deras fall liksom i vissa andra fall inom trafikförordningentillämpa vissa förenklingar, schabloner. Jag är övertygad om atl myckel skullevara att vinna när det gäller människors sätt att uppfatta sin situation ochfrån kostnads- och resurssynpunkt. Man skulle kunna använda dessa pengar på etlbättre sätt i trafiksäkerhetens tjänst. Det är detta det rör sig om. Det är alltsåförslagångsförseelser det gäller, personer som icke har någon anmärkning varesig i körkortsre-gistrel eller någon annanstans. Nog borde det vara möjligt allhitta en förenkling därvidlag. Del är jag helt övertygad om. Jag vUl bara till del sista som säga att trafikmålskommittén har hand om detta. Den är snarl färdig medsitt arbete, och vi skall inte föregripa dess resultat. Del skulle emellertidförvåna mig om kommittén skulle kunna tänka sig - jag upprepar del enschablonmässig behandling av dessa ärenden. Sedan vill jag ge rätt i att det ärbeklagligt om ett ärende drar ut och det inträffar tyvärr så attmycket hinner förflyta innan ett körkort återkallas för någonförseelse. Men trots allt kan det vara förklarligt. Som välkänner till skall slutlig dom falla innan ett återkallande kan ske. Och kandenna koppling inträffa, vilket kan beklagas, att man får sitta och köra sinbil innan ålerkallelsen verkställs. Men det beror då på vår urgamlarätt att en person skall bli lagligt dömd innan straffet verkställs. Överläggningen var härmed slutad. § 15 Ang, inrättandet av rökmtor vid grundskolor Herr utbildningsministern erhöU ordet för allbesvara i (c) i kammarens protokoll för den 28 aprilintagna fråga, nr 193, och anförde: i har frågat mig omjag anser det förenligt med skolans undervisning i hälsofrågor att inrättarökrutor vid grundskolor, I undervisningen i skall enligt läroplaneningå upplysning om bl, a, tobaksrökningen. har i etl särskiltsupplement lillledning för lärarna utfärdat anvisningar för denna undervisning. Skolansinställning till rökningen är således klart dokumenterad. Frågan om s, k,rökrutor är emellertid en helt lokal angelägenhet. i (c): Jag tackar statsrådet försvaret på min enkla fråga. Det innehöU emellertid inte del positiva uttalandesom jag hade hoppats på av statsrådet. Lokala skolstyrelser, skolornas personalgrupper, eleveroch föräldrar ställs i praktiken ofta inför svåra avgöranden när det gäller altla ställning lill om rökruta skall inrättas eller ej. Det hade därför varitsynnerligen värdefullt om statsrådet klart hade deklarerat det oriktiga i attgrundskolan å ena sidan framhåller det positiva värdet av att man underuppväxtåren helt avstår från bruk av tobak och å andra sidan tUlåter rökninginom skolans område. Rökningen fyller inget naturligt mänskligt behov menutvecklas efter hand till en vana som är svår att bryta. Rökningen inom gruppenuppfattas nämligen som det normala beteendet. Tobaksbruket i sig självt medföräven en fysiologisk och psykologisk förstärkning av behovskänslan.Ju tidigare denna vana tillåts stabilisera sig, desto svårare är den att bryta. De attitydundersökningar som har utförts på ungefär 10 000elever i län visar atl del helt övervägande antalet rökandeelever i önskar sluta röka. Bör vi inte, herr statsråd, i allainstanser hjälpa dessa elever på alla sätt, när vi vet vilka skadeverkningar ifråga om sjukdomar och kondilionsnedsättande effekter som tobaksrökningenmedför? När vi dessutom efter undersökningar här i vet att antaletrökare i grundskolorna ökar sedan rökmta inrättats förefallet del åtminstonemig som än mer angeläget att vi alla hjälps ål för alt bryta sådana vanor sominnebär aUvariiga hälsorisker, inte minst på längre sUcl. Eleverna själva kansäkert medverka positivt i detta angelägna arbete, om de får tillräckligt stöd.