prot · FV09142 · 1972-12-31 00:00:00 — Då jag likväl av oro förutvecklingen har ställt min fråga, beror det dels på utländska företags tendensatt hellre köpa upp svenska bolag än att etablera egna, sysselsättningsskapandefabriker, dels på att vissa branscher tycks ha lagts under utländsk kontroll mer eller mindre. Otvivelaktigt kan det engelska förvärvet av t. ex. Felixfå negativa följder. De beslut om Findus som fattades i BjuvtUlkoraraer numera i Vevey. i har överlåtit åt amerikanskaGeneral att bestämma över sitt gamla famUjeföretag. Det Uppsalaföretagsom producerar Slottssenap och mycket annat inom Uvsmedelssektorn har ocksåövergått i utländsk ägo. Bland de ca 4 000 utlandskontrollerade företagen kansäkert fler exempel räknas upp, men det anförda räcker för att visa att nästanall privatägd livsrriedelsindustri nu kontrolleras av utländska koncerner. Stor oro råder inte bara bland de anställdavid utan också bland alla dem som bor på de orter där förnärvarande bedriver sin verksamhet. Många fruktar med rätt eller orätt attköpet bara syftar tUl att komma åt vammärke och säljorganisation och attproduktionen i snart kommer att inställas med arbetslöshet ochavsättningsproblem för anstäUda respektive råvaruleverantörer som följd. Det ärmot den'-bakgrunden min fråga skall ses. Statsrådets sVar är utan tvivel positivt. Men det lugnarknappast dem som hade hoppats fä ett konkret besked om regeringens planer påatt förhindra transak!tioner som leder tUl monopolisering eller - ännu värre hotar vitala svenska intressen. Att jag konstaterar detta betyder inte att jagdramatiserar den senaste tidens utveckhng. Överläggningen var härmed slutad. §8 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen för tandtekniker Herr iniikesrainistern erhöll ordet för att besvaraherr Ekinges (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr358, och anförde: har frågat vilkaarbetsmarknadspolitiska åtgärder jag avser vidta i syfte att tryggasysselsättningen för tandteknikerna fram tilltandvårdsförsäkrmgens införande. har kontakt med de berörda parterna.I första hand kommer en kartläggning att göras av arbetsmarknadssituationen förpersonal inom tandvården och en bedömning av de konsekvenser ett beslut om attinföra tandvårdsförsäkring kan få. Resultatet härav får visa i vad raånarbetsraarknadspolitiska insatser behöver göras. HerrEKINGE (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det är positivt att frågan är under observation och attden således inte är bortglömd. Det hade jag väl inte heUer i och för sigmisstänkt att den var. Att jag tog upp frågan i detta sena skede avrUcsdagssessionen beror på att jag fått en hel del uppgifter om att mångatandtekniker redan nu har dåligt med jobb. Det finns en stor grupp som i daginte har mer än ungefär hälften av den arbetsvolym som de hade för bara ett årsedan. Och det är klart att om läget är sådant , innan tandvårdsreformenskaU genomföras, blir man orolig för hur deras situation kommer att vara frampå våren. Statsrådet säger att sedan man har gjort en kartläggningfår resultatet visa i vad mån man behöver vidtaga några åtgärder. Det enda jagär rädd för är att det då kan vara . Det finns tandtekniker sora redani dag söker sig över tUl andra sysselsättningar, beroende på att de nu har såpass litet jobb och ändå har så pass mycket av fasta kostnader för sinverksamhet att de helt enkelt måste söka sig tUl något annat område. Då uppstår frågan: Hur blir situationen när reformengenomförs, om vi då saknar ett antal tandtekniker som har lämnat sinsysselsättning därför att de under det här året inte kunnat klara sig? Jag är medveten om att det har också drabbar tandläkareoch tandsköterskor, men den akuta situationen för deras del kommer att utlösasnågot senare än just för tandteknikerna. Det är väl så att tandteknikernastjänster tas i anspråk och efterfrågas i första hand vid mera omfattandetandvärdsåtgärder, och det är sådana som folk väntar med i avvaktan påreformen. Jag vUl, herr talman, fråga; Vad kan man görautöver det här? Har man inte funderat över att sätta in någonupplysningskampanj i syfte att motverka att raänniskor nu dröjer raed sintandvård? Även det leder ju till en besvärlig situation, och jag tror det kundevara skäl att överväga att upplysa raänniskor om att ifall de dröjer medomfattande åtgärder, så kan det bU dyrare för dem även sedan reformen hargenoraförts. Detta på grund av att de åtgärder som då måste vidtagas blir såkostnadskrävande att patienterna, också med utnyttjande av försäkringen, självafår betala mera än ora de genoraförde tandvårdsåtgärderna . Jag frågar alltså statsrådet: man inte funderat på attförsöka genomföra någon sådan här upplysningskampanj? Om åtgärder för att trygga sysselsättningen förtandtekniker Det är självklart att tandvården liksommycket annat är konjunkturkänslig, och därför är det mycket svårt att veta vadnedgången kan bero på. Ännu föreligger ju inte förslaget här i , ochdet är omöjligt att säga i hur hög grad den tUltänkta reformen kan ha medverkattUl den situation som beskriver. Men jag vUl konstatera att socialministern har haftkontakt med de berörda grupperna. Vid dessa överläggningar har representanterför både och inrUcesdepartementet varit med, och detborde kunna tas som uttryck för att frågan är under observans, som jag harsagt, och att raan kartlägger hur situationen kan tänkas bli. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen förtandtekniker Det är enligt min mening för tidigt att på det här stadietkunna ge något annat svar än att man nu studerar frågan. Några åtgärder är detomöjligt att antyda . I den mån det skulle behövas upplysningsverksamhet,så bör det väl i första hand ankomma på dem som är närmast intresserade här tandläkare och tandtekniker att se tUl att en sådan information ges. Jag trorinte det är möjligt för staten att ta på sig den uppgiften. Vad åtgärderna beträffar är det väl i och försig inte en så stor sak att låta tandtekniker komraa i åtnjutande av i stortsett samma förmåner som ges genom lokaliseringsstödet. Jag har avtandteknikerna hört att de i avvaktan på att den tUltänkta reformen genomförsskulle vara mycket betjänta av att få hyggliga lån. Då kan de klara sina fastautgifter och de kostnader som hör samman med räntor och amorteringar. De bordekunna få låna på de hyggliga ränte- och amorteringsvillkor som gäller i andrasammanhang. Vidare tror jag att det vore värdefullt om man frånsamhällets sida stimulerade människor att sköta sina tänder sora viväntar på reformen. Som jag ser det behöver det inte vara någon alltföromständlig och svår sak att intressera människor för det. En sådan kampanj frånsamhällets, regeringens eller något statligt organs sida tror jag skulle varavärd att fundera på. Den bör i så fall sättas i gång i början av detnya året. Den får inte fördröjas tUl fram , ty då förlorar den säkertsin effekt. Slutligen bör raan också som det står i utredningen sepå hur utvecklingen koramer att bli med avseende på deövergångsanordningar som måste tUl för att anpassa den nya försäkringen tUlsituationen. Man kan måhända låta övergångsbestämmelserna träda i funktiontidigare. Det är någonting som jag tror man bör ta med i bUden. Jag undrar om ändå inte måsteerkänna att det är för tidigt att gå in pä dessa frågor innan vi sett hurreformförslaget kommer att se ut. Jag utesluter inte att det kan vara möjligt att ge lån tUlföretagare som kan råka ut för svårigheter, men det ärjust sådana saker sora raan har anledning diskutera raed arbetsmarknadsverket.Jag vet också att sådana överläggningar är utsatta att äga rum . Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Omöversyn av regler och praxis beträffande påstådd mentalsjukdom Herr socialministern erhöUordet för att besvara i (fp) i kararaarens protokoll förden 7 deceraber intagna fråga, nr 362, och anförde: i har frågat mig om jagöverväger att göra en samlad översyn av de regler och den praxis som gällervid påstådd mentalsjukdom. Vården för psykisk sjukdom regleras sedan den I januari1967 liksom annan sjukvård genom sjukvårdslagen. Särskilda regler omtvångsintagning på sjukhus på grund av psykisk sjukdom finns i lagen omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa faU. En kartläggning beträffande tUlämpningen av den senarelagen har genomförts av , och detta material skall nu bearbetasav en inom tUlsatt arbetsgrupp. Resultatet av denna undersökningfår visa om det finns anledning tUl någon översyn av ifrågavarande regler. Av intresse i detta sammanhang är också attsocialstyrelsen har utarbetat en prmcipplan för den psykiatriska vården. Dennaplan syftar tUl en utbyggnad av den förebyggande och uppsökande verksamhetensamt tUl en mera differentierad vårdorganisation än den vi har . Ett närasamarbete meUan olika organ på socialvårdens särat hälso- och sjukvårdensområden är enligt styrelsens raening en nödvändig förutsättning för tidigdiagnostUc och behandUng, vUket i sin tur är väsentligt när det gäller attkomma tUl rätta med bl. a. psykiska störningar och sjukdomar. I fråga omvårdorganisationen innebär prin-cipplan för den psykiatriskavården en betydande minskning av den slutna sjukhusvården och i stället enutbyggnad av öppna vårdformer av olika slag. i (fp): Tack för svaret, herr socialminister. Inga människor har så svårt att göra sin rätt gällande isamhället som de s. k. politiskt fattiga, de som ibland inte själva har kraftnog eller som inte har de kontakter som behövs för att bli hjälpta. För dementalsjuka eller ifrågasatt mentalsjuka är detta ofta en djupt upplevdreaUtet. Jag vUl fästa socialministerns uppmärksamhet påhuvudledaren i , där patientmisshandel på ettpsykiatriskt sjukhus i konstateras, "uppruUad via inspektioner ochgrava anmärkningar från både JO och och hittUls resulterande idomar" mot sex personer. Det behövs tätare inspektioner frånsocialstyrelsen och andra kontroUorgan. Jag vUl fråga om socialministern ärberedd att rusta upp så att detta blir möjligt. En annan sak: Mentalvårdsinspektören är efter vad jagförstår den som föredrar ärendena i ansvarsnämnd. Jag vUlfråga om det verkUgen är lämpUgt att den som har skyldighet att inspekteraockså är den som föredrar eventuella anmärkningar mot förhållandena ute påfältet och därmed ibland på sätt och vis skuUe behöva angripa sin egeninspektionseffektivitet. Om översyn av regler och praxis beträffande påståddmentalsjukdom Om översyn av regler och praxis beträffande påståddmentalsjukdom Andra reformkrav som nämnts är att instanser som avgörklagoären-den inte bör få avgöra dem förrän de klagande raed tillgång tilleffektiv hjälp fått yttra sig i egen sak ända upp "på sistaupploppet". En annan brist är att personen i fråga eller ombud förvederbörande inte äger rätt att infinna sig till förhandlingarna. Det ärallvarligt, i synnerhet som besluten av denna ansvarsnämnd inte kan överklagas. Journaleländet är en annan företeelse. Juristen har där fört en ständig kamp, och JO-fall och regeringsrättsfall harbehövts för att patienter skulle få se sina journaler. Borde det inte i varjefaU övervägas, herr socialminister, att journaler mtinmässigt skall utlämnastUl patienten inom en kort tidsrymd om inte de noga specificeradeundantagsskälen är uppfyUda, vUka skall anges - för att förses med dennessignatur om att journalen blivit sedd? Se också över utskrivningsnämndernas sammansättning! Debestår av en domare eller motsvarande, en läkare, och en tredje person sora ipraktiken ofta är från sjukhusdirekUonen; två av de tre är så att säga raed iapparaten med alla de undermedvetna personliga bindningar som kan finnas. Så en resursfråga: Det behövs en ökning av läkarintagetoch av dem sora sysslar raed just dessa frågor, det behövs tid att tala raed devårdsökande och det behövs mte minst gruppsykoterapi. Jag viU tUl sist frågasocialministern, om han redan nu har material för en egen bedöraning avgruppterapins värde och av hur den behandlingsformen bör utvidgas. Herr socialmmistern ASPLING: Med anledning av inlägg vUl jagerinra om att vården av psykiskt sjuka numera regleras i sjukvårdslagen. Detinnebär att vård för psykisk sjukdom liksom annan sjukdom i princip är enfrivUlig sak. Endast i vissa, preciserade fall, som finns klart angivna i lagenom beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, får tvångsintagning ske.Även formerna för tvångstntagning är utförligt reglerade i denna lag, i syfteatt garantera rättssäkerheten på detta område. De flesta patienter vid sjukhus för psykiatrisk vård tasnu för tiden in på egen ansökan. Sålunda intogs avpatienterna på egen ansökan. På psykiatriska kliniker vid somatiska lasaretttas patienterna in efter egen ansökan. Det är endast i vissaundantagsfall som patienter tas in tvångsvis vid dessa kliniker. - Jag harvelat erinra om detta, därför att det är väsentligt i sammanhanget. Vad beträffar journalerna vUl jag erinra om att principenär att man skall ha rätt att ta del av sin egen journal, om inte syftet raedvården därigenom, motverkas. Självfallet kan det i detta sammanhang uppståbesvärliga gränsdragningsfaU det är man medveten om, och man haruppmärksamheten rUctad på dessa frågor. nämnde också resurserna. Jag vUl bara i korthetpeka på att den psykiatriska vården är i högsta grad prioriterad. Iläkarnas obligatoriska allmäntjänstgöring ingår även psykiatri. Vi har på olikasätt försökt åstadkomma en förstärkning. TiU de frågor ställde finns det anledning attåterkomma när gjort den här utvärderingen. HerrMÖLLER i (fp): Jag tog främst inte upp frågan omtvångsintagningen, eftersom den kvantitativt numera inte är det mest omfattandeproblemet. Låt mig på den punkten dock poängtera en sak, nämligen att det vorevärdefullt att man vid polishäratning på arbetsplats ser till att denna aUtidutförs av civUklädd personal. I fråga om journalerna var det bra att socialministernsade ifrån på skärpen att lagen måste följas. Vi har aUtför många rapporter,senast från en konferens , om att vissa läkare principieUt ser på ettannat sätt än lagstiftningen på rätten för patienten att få se sin journal (medtvå raycket noga specificerade undantag). Frågorna om mentalvården gäUer också utslussningen av demsom är intagna på sjukhus. Drygt 1 000 vårdplatser på mentalsjukhus i är enligt larmskrivelsen från läkarhåll, refererad i den 5februari , upptagna av personer som borde skrivas ut till vårdhem, tillegen bostad eller till arbetsvärd om plats där fanns. Jag skuUe vUja stäUa enföljdfråga: Finns det i fråga om arbetsvärden något nytt att avisera här iriksdagen, eftersom denna är en sådan propp i detta sammanhang för en godmentalvård. Låt mig också säga tUl socialministern när han nu får enundersökning för att göra en omprövning, en omprövning ora vUken man inte kansäga "om det finns anledning" som det står i svaret, utan därför attdet finns anledningar: Var skeptisk i fråga om hela detta system! Oraprövapraxis, kontrollfunktioner och organs utseende! Det hänger ofta kvar myckenslentrian, särskilt på detta område där fördomar kvarlever och insynen är såsvår. Tänk bara på fördomen mot epUepsi - för att ta ett rent sidofall. Trotsårtiondelånga läkarattacker utgjorde epUepsi äktenskapshinder fram till heltnyligen. Och tänk på hur de människor som undergått mentalvård i vissa fall kanfå reda på att det föreligger äktenskapshinder just när de skaU ingå sitt äktenskap!Detta har i utredningen och äktenskap angripits hårt. Detta är tvåaktuella fall sora visar hur illa det till kunnat vara respektiveännu är. Om översyn av regler och praxis beträffande påståddmentalsjukdom Bara en kortkommentar. Jag vUl fästa uppmärksarahet på att i socialstyrelsensprincipplan för den psykiatriska vården rekoramenderas ett nära samarbeteraellan medicinska och sociala organ av olika slag. Därigenom kan insatsernainriktas inte bara på den enskUde utan även ta sikte på det famUje- ochgruppsammanhang vari den vårdbehövande ingår. Den aspekten är naturligtvisväsentlig i det här sammanhanget. HerrMÖLLER i (fp); Tack för det, herr socialminister! Jag trorockså mycket på den Unjen. Det har gjorts en rad försök både t. ex. avClarence i och i samt på andra håll i utlandet - somvLsar det angelägna i en psykologi som bygger mer på gruppsamtal, öppen vård,famUjeinriktning osv. Låt raiginnan vi slutar denna debatt bara säga; Man måste alltid när Om katastrofhjälp till och det gäUermänniskor som är i faktiskt underläge tänka på hur det ser ut ur deras synpunktnär regler och praxis skapas. Författaren talar i sin bok omdåliga resurser, hot mot integriteten och personligheten - aUt detta beror inteminst på den hopplösa underdimensioneringen och en del andra saker inorapsykiatrin i praktiken. Jag har i debatten pekat på en rad andra fakta också.Även berättar i sin och bok ora Uknande förhållanden, bl. a. ora hur genomgående negativaoch ryktesbetonade de officiella skriverierna om "fallet" patientenkan vara. är detta Uksom allt annat partsinlagor, men man måste säga attverkligheten här ofta är mycket svår för de utsatta. Jag betonar att det finnsall anledning till en samlad översyn. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Om katastrofhjälp till och Statsrådet erhöU ordetför att besvara () i kamiraarens protokoll för den 8 deceraberintagna fråga, nr 364, till herr utrikesrainistern, och anförde: har frågat utrikesministern omregeringen är beredd att - när dessa länder så begär lämna ochBangladesh katastrofhjälp med anledning av den svåra torka medfelslagen skörd som drabbat dem. I egenskap av t. f. chef för utrikesdepartementetber jag att få svara följande. Regeringen är väl medveten om att det dåligaskördeutfallet har orsakat ett oroande försörjningsläge i främst ettantal , bl. a. och . Situationen är särskiltallvarlig, eftersom världens totala reserver av spannmål just nu anses varaförhållandevis begränsade. Regeringen är beredd att medverka i de internationellaansträngningar som kan visa sig behövliga för att hndra livsmedelsbristen idessa länder. Vid sitt besök i diskuterade utrikesministernfrågan med . Han ställde därvid i utsikt ett nytt svensktbidrag till FN;s särskUda program för . 1972 var det år då skulle uppnåsjälvförsörjning med brödsäd. Förbättrade utsäden, konstgödsel och bättrebevattningsanordningar har åstadkomrait en närraast sensationellproduktionsökning inom det indiska jordbruket , och i årskulle man komma över tröskeln. Men naturens makter ville annorlunda. I storadelar av den indiska subkontinenten har monsunregnen slagit fel. Normalt börjardet regna , och regnen fortsätter tUl oktober. Dessa regn skapar grundenför monsunskörden, årets första skörd, och ger dessutom grundvattenförråd ochbrunnar en påfyllning. Dessa vattentUl-gångar är i sin tur en förutsättning förden andra årliga skörd som kan tas ut under "vintern", som annars ärhelt nederbördslös. 1 t. ex. delstaten i har man hittUls i årendast fått regn i områden, där man normalt får 500 å . Resultatet är katastrofalt. I mer än 2 000 byar har dricksvattnet tagit slut, vUketframtvingat en evakuering av befolkningen. Omfattande boskapsdöd rapporteras.Av 18 000 byar är 11 000 hårt drabbade. Man räknar nu med att få bara10 å av normal monsunskörd, och detta endast med hjälp avkonstbevattning. Grundvattennivån sjunker dock med alarmerande hastighet. Myndigheterna har naturligtvis dragit i gång en omfattandehjälpverksamhet. Den gäller i första hand fördjupning av äldre bmnnar ochborrning av nya. Nödhjälpsarbeten ordnas också. Regeringen har hittUls satsat -beräknas det ca 600 mUjoner kronor på nödhjälpsåtgärder. Utsikterna inför denförestående torrtiden är dystra. inträffar denhetaste tiden, då temperaturen ofta går över 40*. Man lär få gå tiUbakai statistiken för att hitta ett liknande torrår. BUden av läget på hela denindiska subkontinenten är aUtså utomordentligt alarmerande. Jag vUl tacka statsrådet för svaret på min fråga.Det har uppgivits att FN vädjat tUl ett antal medlemsstater, bland dem ,om hjälp. Jag undrar om statsrådet kan bekräfta detta. Jag skulle ocksåvUja fråga om det komrait framställningar från och direkteller från FN;s representant i . Jag tackar för beskedet att regeringen, som jag kundeförmoda, är beredd att medverka i dessa internationella ansträngningar. OmSIDA:s konto för katastrofhjälp skulle vara slut; är regeringen då beredd gesärskUda anslag för detta ändamål? Om katastrofhjälp tiU och har ju ganska utförligtskildrat den svåra situation som har inträffat särskUt i . Vad gäller eventuella svenska insatser är förhållandetganska olika beträffande länderna och . Den indiskaregeringen, som själv inlett ett omfattande program för att ökaspannmålsproduktionen och anslagit avsevärda belopp tUl detta program, harhittUls mte framställt någon begäran om katastrofhjälp. Om den indiskaregeringen koramer att tvingas att begära internationellt stöd för attförhindra livsraedelsbrist, har den förklarat sig beredd atti positiv anda pröva frågan om bistånd tUl utöver vad som avtalats i dets. Jag vUl också nämna att utrikesministern, när han var påresa i , fick information om dessa förhåUanden, men någon direkt fråga omsvensk hjälpinsats togs inte upp. Vad gäller ligger det annorlunda tUl. FN;s generalsekreterarehar riktat en interimistisk appeU tUl olika länder, tiU förmån för denspeciella internationella hjälporganisationen , och har förklaratsig vara berett att göra ytterligare humanitära hjälpinsatser för Bangladesh.Nu väntar vi på fortsatta konsultationer om vUka belopp som behövs och vUkamateriella former en sådan hjälpinsats skulle ta, varefter hjälpen kan sättasin mycket snabbt. Styrelserepresenta-tion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. HerrV/IKSTRÖM(fp): Jag tackar statsrådet för dekompletterande beskeden, som jag tycker var glädjande positiva. Jag ärnaturligtvis medveten om att personliga engagemang i socialt,internationellt och humanitärt arbete är en garanti för att regeringen kommeratt vara positivt inställd tUl de fraraställningar om hjälp som kan väntaskomma. Jag tackar för det, men jag tror inte detbehövs någon personlig insats från mig. Jag fick inte tUlfälle att svara på en detaljfråga i herrWikströms föregående inlägg det var frågan om de finansiella möjligheternatUl hjälpinsatser. Det finns pengar. Överläggningen var härmed slutad. På förslag av herr förste vicetalraannen beslöt kammaren att återstående på dagens föredragningslistaupptagna enkla frågor skulle besvaras efter behandlingen av två gångerbordlagda utskottsbetänkanden. § 11 Föiedrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts propositionnr 146 till justitieutskottet. § 12 Föredrogs, men bordlades åter inrikesutskottetsbetänkande nr 28 och civUutskottets betänkande nr 35. § 13 Styrelserepresentation för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 62 i anledning av propositionen 1972:116 med förslag till lag omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar,m. m., jämte raotioner. 1 propositionen 1972:116 hadeKungl. Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överindustriärenden för , föreslagit att anta förslagtill 1. lag orauppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor, 2. lag omoffentliga styrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser, 3. lag omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, 4. lag ora ändring i lagen (1937:249)ora inskränkningar i rätten att utbekorama allmänna handhngar. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Genorapropositionen läggs fram förslag som syftar till att förbättra informationenoch samarbetet mellan samhället och företagen. föreslåsatt de anställda får rätt till representation i vissa företags styrelser. Enligt förslaget är näringsidkare efter anmaning skyldigatt till översiktligt redovisa hur den ekonomiska utvecklingen avverksamheten väntas bli och vilka förändringar av bl. a. sysselsättningen soraplaneras eller väntas. Länsstyrelse och koramunstyrelse skall kunna kallanäringsidkare till överläggningar i frågor angående företaget som är avväsentlig betydelse för länet eUer kommunen.