prot · FV0957 · 1972-12-31 00:00:00 — Torsdaeen den ° °'' °' '''" hemslöjden, men man anser sig inte nu böra förorda 13 aoril1972 någon höjning utöver det anslag somKungl. Maj;t har föreslagit. :;------------- utskottetinte vUl det får vi inte veta direkt i skrivningen. ' Den nya organisationen förhemslöjden räknar kommerskollegium sojaen j jj 1972, således vid börjanav nästa budgetår. begär en uppräkning av anslaget med 280 000 kronor.Departementschefen föreslår en ökning med . Man kanske ställer sig fråganom den här behandUngenklaffar riktigt med behandlingen av propositionen 33 med förslag tillriktlinjer för och organisation av samhäUets konsumentpoUtik, där det föreslåsatt antalet hemkonsulenter ökas med sex. I samband med den propositionen får visenare ta stäUning tUl motioner dels om att det skall finnas två hemkonsulenteri varje län med minst 200 000 invånare, dels om en utbyggnad avhemkonsulentorganisationen med en tjänst i , ,, och . Hur förhållandena här kan inverka påverksamheten inom känner jag intetill, men det är möjligt att det i kostnadsfrågan finns ett visst samband. Herr talman!Jag ber att få yrka bifaU tUl reservationen 3. i (c): 1 motionen 582 hemställer jag och minamedmotionärer att måtte besluta om ett i förhåUande till Kungl.Maj:ts förslag förhöjt anslag till främjande av hemslöjden. Speciellt inom tregrenar av verksamheten finner vi ett ökat stöd vara önskvärt, för att inte säganödvändigt, nämUgen sameslöjden. Svenska spetsar och hemslöjdsinventeringar. För att börja med sameslöjden kan det kanske synas egendomligtatt en skånska talar för denna form av konsthantverk. Men jag tycker att vi häri landet på många sätt tar aUdeles för Uten hänsyn tUl den minoritet av vårtfolk som samerna utgör. Om det kunde vara mycket att säga, men det hör inte tUldet här ämnesområdet och följaktligen går jag inte vidare in på det. Jag vill emellertid vädja tUl kammaren: Låt oss åtminstoneslå vakt om och försöka bevara den urgamla del av samekulturen som slöjdenutgör! Genom ett ökat stöd till den kan en meningsfylld sysselsättning skapasför många av dem som av oUka orsaker kan ägna sig åt renskötsel. Några svårigheter att försälja dessa slöjdalster tordeinte föreligga. Unika handarbeten, som det här är fråga om, köpes gäma av såvälturister som andra. Det har, som väl är, åter börjat bU populärt med gedignaoch riktiga saker. De bUdar en välgörande motvikt tUl de mindre värdefulla tingsom annars ofta utbjudes på turistorter. om åtgärder till stöd för samernas språk och kultur blirfärdig med sitt arbete, förmodar jag att även turismens utveckUng inomsamernas område kommer in i bUden. Jag betraktar det därför som ytterstviktigt att vi redan nu ser till att intresset utvidgas och stimuleras 30 så att en levande, slagkraftigverksamhet på hemslöjdsområdet kan ta itu med de nyauppgifter som kommer. SkaU det kunna fungera tUlfredsställande fordras mycketarbete, med aUt vad detta innebär av kostnader. Hänsyn bör också tagas tUl hurvidsträckt det område är som beröres -från i söder tiU inorr. Jag anser att ett bevarande av hemslöjden är ett ytterst angeläget ärendesom bör få högsta prioritet. Jag övergår tUl det andra verksamhetsområde där vimotionärer anser att ett extra stöd bör utgå; det gäller Föreningen . Föregående budgetår utgick inget anslag tUl dess arbete. Föreningenbedriver en riksomfattande verksamhet för upprätthållande av knyppelkulturen ivårt land. Den positiva utveckUng föreningen genomgått visar klart och tydligtdess stora betydelse. För kurs- och informationsverksamheten 1970 redovisarföreningen 18 kurser och . Det vore olyckligt att neka stödtUl en förening som gör en sådan insats på det kulturella och pedagogiskaområdet i fråga om knyppling. Slutligen några ord om inventeringsarbetet. Här är tidenknapp om ett gott resultat skaU uppnås. I och med de befolkningsomflyttningarsom äger rum löper gamla hemslöjdsting, oersättliga värden, fara att förstörasoch för alltid gå förlorade. Hemslöjdsföreningarna inser också detta och harinventeringsplaner klara. Den stora och allmännyttiga uppgift som härföreligger kan inte genomföras därest erforderUga medel icke ställes tUlförfogande. Det reservationsanslag som tagits upp i statsverkspropositionensbUaga 15 under punkten B 4, Främjande av hemslöjden, måste betraktas som heltotillräckligt med hänsyn tUl de automatiska kostnadsstegringar som äger rum. Vibör även beakta det stigande intresse för svensk hemslöjd som gjortsig märkbart såväl inom som utom vårt land. Vi kan inte försvara att betydandedelar av vårt gamla kulturarv på hemslöjdsområdet sättes på undantag och därmedlöper risk att försvinna. Med detta, fru talman, ber jag att få instämma i herrBörjessons i Glömminge yrkande om bifaU tiU reservationen 3. I detta anförande, under vilket fruandre vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämdeherr i , i och fröken (samtliga c). Först en Uten undran: Varför denna mönstring från reservant- och motionärshåU och senare genom instämmanden av fleraledamöter, alla centerpartister när det inte råder några delade meningarmellan utskottets majoritet och reservanterna om att hemslöjden skall stödjasav staten? Att det inte råder några delade meningar om detta bevisas genom denväsentUga ekonomiska förstärkning som stödet fick fr. o. m. /69.Det bevisas också genom att Kungl. Maj:t föreslår och utskottets majoritettUlstyrker att anslaget höjs med t\\\ . Genom detta förhöjda anslag kommer statsbidrag att utgåför en heltidsanställd hemslöjdskonsulent i varje län. Dessutom utgår uranslaget bidrag tUl . De som väckt motionen 582 viU öka anslaget med ytterligare125 , och för bifaU till denna motion reserverar sig center- ochfolkpartiledamöter i utskottet. Utskottets majoritet anser sig dock inte kunna förordanågon ytterligare höjning utöver den höjning med som Kungl.Maj:t föreslagit. Vi tycker att de nya hemslöjdskonsulenterna bör få arbetanågra år innan man kan göra en bedömning. I motionen 582, som reservanterna aUtså yrkar bifall till,gör motionärerna en uppdelning av den där förordade anslagshöjningen på så sättatt skuUe gå tUl Same-Ätnams slöjdutskott och tillFöreningen medan skulle användas tUlinventeringar av hemslöjd ute i bygderna. Beträffande inventeringarna vill jagför min del säga att hemslöjdskonsulenterna väl där har en av sinaväsentligaste uppgifter, och när vi nu får sådana konsulenter i varje län börden frågan vara löst. De till Föreningen är välen summa som inte kan ha någon direkt betydelse, eftersom föreningen bedriveren riksomfattande verksamhet, som också huvudmotionären tidigare nämnde. Med det anförda ber jag att få yrka bifall tiUutskottets hemställan under punkten 7 i näringsutskottets betänkande nr 15,vilket innebär bifall till Kungl. Maj:ts förslag och avslag på motionen 582. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av iGlömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Glömminge begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 188 Nej - 121 Avstår- 2 Punkten 8 Medelstillskott till Norrlandsfonden Maj:t hade (punkten B 5, s. 29 f.) föreslagitrUcsdagen att till Medelstillskott till Norrlandsfonden för /73anvisa ett reservationsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionen 1972:1463 av 57 l\fedektillskott till Norrlandsfonden Gustafssoni "(c) vari hemställts att i skrivelse tiU Kungl. Maj:tskulle uttala behovet av att ett branschforskningsinstitut inom områdenafinmekanik och träteknik inrättades i anslutning tiU lUC i . 1. att till Medelstillskott till Norrlandsfondenför budget /73 anvisade ett reservationsanslag av , 2. att skulle avslå motionen 1972:1463 angåendeinrättande av branschforskningsinstitut i anslutning tiU lUC i . 4. beträffande branschforskningsinstitut i avherrar i Glömminge och i samt (samtliga c), som ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att med bifall tillmotionen 1972:1463 hos Kungl. Maj:t skulle framhålla behovet av attbranschforskningsinstitut inom områdena finmekanik och träteknik inrättades ianslutning till lUC i SkeUefteå. HerrGUSTAFSSON i (c): Under denna punkt, som gäUer medelstUlskotttill Norrlandsfonden, har behandlats en motion som jag väckte vid riksdagensbörjan, I motionen krävs bl. a. ett branschforskningsinstitut inom områdenafinmekanik och träteknik i anslutning tUl Industrins utveck-Ungscentral iSkeUefteå. I motionen pekar jag på SkeUefteåregionens speciellaförhållanden och näringslivets struktur där. Mot bakgrund av en tidigarespontan och mycket positiv företagsutveckUng inom SkeUefteåområdet är detmycket olyckligt om en stagnation nu skuUe bU bestående - vissa tecken tyder pådet. Här är det i högsta grad avgörande vad man kan åstadkomma i fråga omnäringslivsutveckling i ett kärvt sysselsättningsläge. Genom en snabbare utbyggnad av den tekniskahögskoleenheten, kontroll- och provningsverksamheten och produktutveckUngen kanlUC få sin verkligt stora betydelse, och få den . Den insats som samhäUethittUls har gjort genom tUlskapandet av Industrins utvecklingscentral är alltsåinte tillräcklig; den kombination som jag här har antytt är nödvändig.Önskvärdheten av snabbhet som jag här helt kort försökt teckna - accentuerasav den klassning fått i det regionalpolitiska förslaget. Utskottsmajoriteten menar att aUt som kan göras redangörs. Man har därför avstyrkt motionen. Centerledamöterna i näringsutskottethar i reservationen 4 instämt i motionskravet. Reservanterna påpekar att detför IUC:s funktion är en förutsättning att den nuvarande organisationen"kompletteras med specialinstitutioner som pä ett kvaUficerat sätt kanbiträda företagen inom de viktigaste industrigrenarna i regionen". inom områdena finmekanUc och träteknik inrättas ärett primärt önskemål, säger reservanterna. Experter har samma mening. 2 protokoll 1972. Jag anser att en skrivelse tiU Kungl. Maj;t i denna frågaär befogad och yrkar därför bifaU tiU reservationen 4 av iGlömminge I motsats tUl i tror jagatt det är en överloppsgärning som reservanterna här begär av medanledning av motion. Reservanterna och framför aUt herrGustafsson i , som känner mycket väl, vet attorganisationskommittén för högre teknisk utbUdning och forskning i övreNorrland har tUl uppgift att just planera för sådan utbyggnad i övre Norrlandoch därmed även i SkeUefteå. Enligt sina direktiv skall organisationskommittén utredaoch föreslå uppläggning, inrUctning och organisation av den högre tekniskautbUdningen bl. a. i . Kommittén skaU enligt sina direktiv också samråda med de myndigheter och organisationer som planerar att bygga uppforsknings- och utveckUngsenheten i . Utskottet har även, såsom framgår av skrivningen, inhämtatuppgifter om att möjligheterna att bygga upp nya institut i anslutning tillutbUdningsenheten prövas fortlöpande av myndigheter och organisationer.Utskottet nämner i detta sammanhang styrelsen för teknisk utveckling ochSveriges mekanförbund. Eftersom här alltså fortlöpande förekommer dels ettutredningsarbete, dels kontakter med myndigheter och organisationer anserutskottets majoritet att det är absolut överflödigt att nu gör ettuttalande om att ett branschforskningsinstitut inrättas i anslutning till lUC iSkellefteå. Dessutom anser jag för min del att i Byskehar nått sitt syfte med motionen även om , såsom troligen bUr fallet,avslår den. har fått den PR han eftersträvat, och han kandärmed känna sig tUl freds. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU tUlnäringsutskottets hemstäUan under punkten 8 i dess betänkande nr 15. i (c): Det är förtvivlat svårt att föra en debatt medherr -han är ju så oerhört saklig. Detta var en komplimang! Men jag vUl påminna om att vi har ettsysselsättningsläge som inte torde vara okänt för denna kammares ledamöter.Avsikten med min motion som inte tUlkommit bara i PR-syfte var att försökapåskynda en lösning av denna fråga. Mycket kvalificerade experter har sagt behöver den kombination som jag talat om. Jag vidhåller yrkandet om bifall tillreservationen 4. Det första som i sadeoch som skuUe vara en kompUmang kan jag Uka väl tolka som motsatsen. Jag tycker knappast att det är uppgift att göraett uttalande i en sådan här fråga, även om i harmotionerat. bedömerden nämligen som en regional fråga, framför allt därför att dettabranschforskningsinstitut skall kunna repUera på planerade forsknings-ochutveckUngsresurser just i SkeUefteå. Från sådana utgångspunkter kan man påmycket starka grunder ifrågasätta, om riksden bör göra ett uttalande i den härfrågan. Som sagt, jag vidhåller mitt tidigare stäUda yrkande ombifall tiU utskottets förslag. i (c): Jag hade naturligtvis, , varitväldigt mycket mera tUlfredsställd, om inte hade tolkat motionenstUlkomst som en PR-sak. Jag trodde nämligen då han sade att utskottsmajoritetenegentligen har tiUstyrkt den här motionen - jag vet inte hur orden föll i hansförsta inlägg, men något ditåt var det att han därmed vUle understrykabetydelsen av detta. var det inte så, och jag är Utet ledsen för att herrRask drog in de här PR-synpunkterna. Det är faktiskt i den här regionen, i den här delen avlandet, inte bara fråga om PR. Det är faktiskt ganska betydande svårigheter sommänniskorna och näringslivet har här, och det trodde jag att vi skulle kunnabli eniga om. Det visade sig att detta inte gick i utskottet, men om jagfår tolka så som jag vUl, betyder det här att han egentligeninstämmer i reservationen men yrkar bifaU tUl utskottsmajoritetens förslag. Den där uttolknmgen som iByske nu gör är ju absolut felaktig. Sedan vUl jag säga att jag tror nog att motionen ärallvarligt menad och att sysselsättningsläget har försämrats i Västerbottenslän. Men som jag sade tidigare och som jag upprepade i mitt andra anförandepågår här så mycket att i kan känna sig till freds. Vad beträffar PR i detta sammanhang viU jag säga att såmycket som jag känner i tror jag att man bör konstateraatt med motionen avses ett både-och. i (c): Det sista inlägget ger mig anledning att sägaatt jag inte vUl göra någon värdering av uppträdande. den 13 aprU 1972 Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Styrelsen för teknisk utveckling Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten 8 mom. 2 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Styrelsen för teknisk utveckhng Maj;t hade (punkterna E 1E4, s. 5365) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att under /73, i enlighet med vad föredragandedepartementschefen anfört, godkänna avtal och beslut rörande stöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete m. m., som inberäknat löpandeavtal och beslut innebar åtaganden om högst under vart ochett av budgetåren 1972/73-1976/77, 2. till Styrelsenför teknisk utveckUng: Teknisk forskning och utveckling för /73anvisa ett reservationsanslag av , 3. till Styrelsenför teknisk utveckling: Drift av forskningsstationer för /73anvisa ett förslagsanslag av , 4. bemyndigaKungl. Maj:t att under /73 godkänna avtal och beslut rörandestöd till skeppsteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m. m., sominberäknat löpande avtal och beslut innebar åtaganden om högst 10 000 000kronor under /73, högst under budgetåret1973/74 och högst under /75, 5. till Styrelsenför teknisk utveckling: Skeppsteknisk forskning och utveckling för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av samt 6. till Styrelsen för tekniskutveckling: Utrustning för /73 anvisa ett reservationsanslag av3 . I detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:754 avherr m. fl. (m) vari hemställts 1. att hos Kungl. Maj:t krävde attförsöksanläggningar för avfallsdestruktion anlades i enlighet medåtervinningsprincipen. 2. att riksdagenfrån styrelsens för teknisk utveckUng reservationsanslag anvisade ett beloppav för detta ändamål, 3. att riksdagensom sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad i motionen i övrigt anförtsangående avfaUs- och återvinningsproblemen. 1. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att under /73, i enlighet med vadchefen för industridepartementet anfört, godkänna avtal och beslut rörande stödtill teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m. m., som inberäknatlöpande avtal och beslut innebar åtaganden om högst undervart och ett av budgetåren 1972/73-1976/77, 2. att riksdagentill Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling /73 anvisade ett reservationsanslag av , 3. att riksdagentill Styrelsen för teknisk utveckling: Drift av forskningsstationer /73 anvisade ett förslagsanslag av , 4. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att under /73 godkänna avtal och beslutrörande stöd till skeppsteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m.m., som inberäknat löpande avtal och beslut innebar åtaganden om högst 10 000000.kronor under /73, högst under budgetåret1973/74 och högst under /75, 5. att rUcsdagentill Styrelsen för teknisk utveckUng; Skeppsteknisk forskning och utvecklingför /73 anvisade ett reservationsanslag av , 6. att rUcsdagentiU Styrelsen för teknisk utveckling; Utrustning för /73anvisade ett reservationsanslag av , 7. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:754 angående återvinning av avfallsprodukter. den 13 aprU 1972 Styrelsen för teknisk utveckling 5. beträffande återvinning av avfallsprodukter av herrarRegnéll (m) och Clarkson (m), som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:754 som sinmening gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanterna anfört i fråga om åtgärderför återvinning av avfallsprodukter. En stor grupp moderater har motionerat om attockså statliga instanser skall medverka tUl att arbeta fram metoder för att pånytt föra in avfallsprodukter i det naturliga kretsloppet. Om bakgrunden behöver väl inte mycket sägas. Vi vet allavilka problem det innebär att vår mUjö i en takt som snabbt ökar belastas medavfallsprodukter som inte återanvänds. Vårt system att obekymrat ta för oss ochlika obekymrat slänga ifrån oss är i längden ohållbart. Det har dubbla nackdelar:dels tär det hårt på resurser som i många fall inte kan förnyas, delsförslummar det eUer förstör helt och håUet vår miljö. Styrelsen för teknisk utveckling Det är naturligtvis lätt att i aUmänna ordalag säga bör spara på resurserna och minska avfallsproblemen genom att återvinnaavfallet, som då på nytt skuUe bU en tUlgång i stäUet för att vara ettbekymmer. Men när det gäller att i praktUcen lösa problemet - på ett sätt somär ekonomiskt rimligt i varje faU - krävs oftast forskning och försöksverksamhet,som kan bU både tidsödande och dyr. Det är här som motionärerna menar att staten, närmastgenom styrelsen ,för teknisk utveckUng, borde kunna agera mera aktivt. Vi är jui andra sammanhang vana vid att den enskUda sektorn och statliga organ delararbetsuppgifter som är angelägna för hela samhäUet. Det enskUda näringslivet -som i vulgärpropagandan ibland utpekas som en hänsynslös mUjöförstörare hargett sig i kast med sådana uppgifter. Från min landsända kan jag ta ett exempeli form av Sockerbolaget, som har satsat mUjonbelopp på att klara uppgiften attta fram protein ur avloppsvatten, som varit starkt bemängt med stärkelse frånpotatishanteringen. Den hårda nedsmutsning, som åstadkoms vid en anläggning iEslöv, har försvunnit och en nyttig produkt har kommit fram. Ett annat exempel kan tas här uppe ifrån . Ettföretag som ägs gemensamt av börsbolagen , skallbefria från så där rötslam och förvandladet tUl gödjord för grönytor och rabatter. Tack vare detta slipper man attexploatera matjord från annat håU på samma gång som rötslammet tas om hand. Projekt av det här slaget är ju synnerUgen tacknämliga.Nog borde också StatUga instanser vara mera aktiva på området.Utskottsmajoriteten har betecknat motionens syfte som "lovvärt" mentyvärr i övrigt inskränkt sig tUl att säga att de statUga instanserna kanförväntas göra sitt. Reservanterna anser att ett riksdagsuttalande i den härviktiga frågan är välmotiverat och bör kunna ha nytta med sig. Jag ber därför, fru talman, att få yrka bifaU tillreservationen 5 av mig och . HerrLOTHIGIUS (m): Jag instämmer i anförande. Hanhar talat om hur viktigt det är att man satsar på en återvinning vid behandUngav avfallet. uttalade sig såväljordbruksministern i ett anförande, som han höU i Hjo, och f. d. statsministernErlander i ett anförande i om nödvändigheten av att man mycket kraftigareän stödde återvinningsprincipen. Jordbmksministern tog särskUt uppfrågan om avfallshanteringen. Detta är ett problem som forskarna inte minstunder har aktualiserat i aUdeles särskild grad. Då är detlitet förvånansvärt att såväl propositionen som utskottet säger att det förnärvarande kan vara värt att satsa på detta område, som ärmycket stort, allvarUgt och viktigt. Det går inte, fru talman, att bygga upp enforskning enbart med hjälp av detta belopp, och forskningssidan kan inte heUerarbeta på det sätt som i viss män angivits i propositionen. Här måste mananvända konkreta arbetsformer och börja bygga upp dessa avfaUsverk efter givnaprinciper som själva forskningen bedrivs. De olika kommunerna står just inför sådanafrågestäUningar. Kommunerna befinner sig i en akut situation. Deras problem äromhändertagandet av avfaUet, hushåUsavfallet i första hand. Då är detnödvändigt att på en gång göra den riktiga satsningen. Det finns i olika länderen rad företag i och men också i som börjat arbetaefter de principer jag nämnt. Därför är det förvånansvärt att propositionen 39över huvud taget inte talar om dessa saker. Här fordras, som det har sagts,inte bara ett samarbete meUan industrin och staten utan också en samverkan medkommunerna. Jag var med om en forskningsresa i bl. a. isomras; jag hade själv fått stipendium för att besöka vissa områden i Europa.En rad forskare följde med på denna resa, och vi stannade på en plats som hetteBlaubeeren strax norr om . Där hade en vetenskapare som hette Spum i 14 årstid arbetat med dessa frågeställningar. Han var för resten en av Wernher vonBrauns assistenter under kriget och var med om att konstruera de projektilersom skuUe förgöra ; tUlsammans med togs han som fånge övertill . Men han hade hittat en annan form för att skapa utrymme förmänskligheten än genom att skicka rymdfarkoster tUl månen och erövra nyavärldar, nämligen att försöka erövra vår egen värld' genom att så förbättra denatt de tillgångar vi slösar med kan återvinnas på något sätt. Ett stort verk hade byggts upp och det fungerade på ettutomordentligt sätt. Avfall frän en stad med 40 000 invånare forslades medlastbUar tUl en stor anläggning. Elektromagneter tog där hand om järnvarornasom fördes åt sidan, medan papper och annat hushållsavfall sorterades i enjättestor rotunda, varefter resten maldes och gick upp i stora sUos.Slutprodukten blev i första hand ett jordförbättringsmedel och i andra hand ettmedel för svinuppfödning. Bönderna ryckte dessa produkter ur händerna påföretaget. Slutprodukten blandades med stadens rötslam, som man alltså fickbort på det viset.