prot · FV09122 · 1972-12-31 00:00:00 — Utskottsmajoriteten medger attdet i viss mån blir en orättvisa för dem som redan har fordon och måste monterain räknarapparatur jämfört med dem som köper nya bUar där räknarapparatur ingårsom en naturlig utrustningsdetalj. När man diskuterar den här frågan skall man emellertidinte glömma bort att övergången till kilometerbeskattning är en fördel för detstora flertalet åkerier som betalar brännoljeskatt men som med det nuvarandesystemet är utsatta för illojal konkurrens från de grupper som använderobeskattade drivmedel. Dessa senare har härigenom möjlighet att åta sigkörningar för lägre fraktkostnad. Det beräknas att staten vafie år förlorar1520 på denna Ulojala åkerirörelse. Utskottsmajoritetenunderstryker att reformen tjänar branschens intressen i minst lika hög grad somstatens. Vid övervägandet av detta problem kan man inte hellerbortse från, skriver vi, att kostnaderna för räknarapparaturen ärförhållandevis blygsamma, om man beaktar att de blir avdragsgilla vidinkomstbeskattningen. frågade mig hur stor kostnaden förinmonteringen kan bli. Det vet man inte, men man beräknar att den skall bliungefär densamma som för räknarapparaturen, dvs. Sättsnettoutgiften, dvs. utgiften efter avdrag på skatten, i relation tUl de årligakostnaderna för en lastbU framstår det ännu tydligare hur Uten utgiften blir.För dieseldrivna privata personbUar blir kostnaderna för kUometerräknarnavisserligen inte avdragsgilla, men om man jämför beskattningen av dessa medbeskattningen av andra personbUar visar det sig att dieseldriften avpersonbilar innebär skatteförmåner som motsvarar betydligt större belopp änkostnaderna för kUometerräknarna, även om 12 protokoll 1972. Automobilskatt, m. m. Automobilskatt, m. m. man tarhänsyn tiU de högre anskaffningskostnaderna för de dieseldrivna personbUarna. krånglar tUl det hela och talar om att det blirmeUan-händer. Enligt vad jag förstår kommer mätarna att enligt leveransavtalskickas av SU direkt till bilägarna. Det blir inga mellanhänder. Vidare frågar : "Om inte den härapparaturen fungerar, hur går det då?" Vad är det här fråga om? Det ärfråga om ett principbeslut om att man skaU införa kilometerbeskattning och skall ha en räknarapparatur. Sedan blir det i tUlämpningsföreskrifterna somde andra problemen får tas upp. Enligt vad jag har fått mig meddelat kommer detatt utgå kungörelse ganska efter beslut, och man kommerockså att skicka ut information om kUometerbeskattningen. Jag tror att herrLevin krånglar till det här alldeles onödigt. Det kommer säkerligen i praktikeninte att bli på det sätt som han här utmålade. Sedan frågar om vi har läst avtalen, och det ärinte första gången han nämner dem. Jag förstår inte varför han fortsätter atttala om de här avtalen. Vi har sett avtalen, alla ledamöter har haft möjlighetatt ta del av dem, och det har icke ändrat majoritetens ståndpunkt. Det är baraatt förklara det och därmed jämnt, Sedan kan vi sluta att diskutera avtalen,åtminstone ur den synpunkten. Beträffande yrkandena om befrielse från fordonsskatt förlastbilar och släpvagnar , då fordonen inte kan utnyttjas pågrund av bristande sysselsättning, vUl jag påpeka att liknande yrkanden avslogsvid riksdag. anförde då att utskottet hadeförståelse för kravet, men hänvisade till de administrativa problem som enbestämmelse av sådan innebörd skulle skapa. Och det gör vi också iskatteutskottet. uttalade vidare att några möjligheteratt fastställa om en åkeriägare vidtagit alla skäliga åtgärder för att fåsysselsättning knappast förelåg. Det är ju uppenbart att manskulle få oerhörda kontrollsvårigheter, om man skulle försöka bedöma varförbUen stod stilla, varför vederbörande var arbetslös och andra sådana omständigheter.BeviUningsutskottet vUle inte vara med om att krångla tUl det på det sättet,och det vUl inte heller skatteutskottet. Vi finner ingen anledning att intanågon annan ståndpunkt. Ännu har ingen sagt något om bussarna, men möjligen kommernågon av motionärerna på den punkten snart att göra det. Skatten på bussarskall kvarstå oförändrad, vUl de, och därför skall jag till slut säga några ordom den saken. Vi menar att beskattningen av bussar inte kan behandlassom ett enhetligt problem utan hänsyn till vUket drivmedel som används.Bilbeskattningsiitredningen fann att bensinskatten i fråga om bussar ochlastbilar leder till en överbeskattning i jämförelse med brännoljedrivnafordon, vUket i princip borde medföra att skatten successivt sänks till noll.Men det ansåg sig utredningen inte kunna förorda, utan den föreslog i StäUetatt fordonsskatten för dessa fordon skuUe vara fr. o. m. 3 tonstotalvikt och uppåt. Den linjen godtogs av remissinstanserna, avdepartementschefen och även av . Det skedde i samband med beslutet omden första etappen,som jag talade om. beslöt med hänsyn tUl den högredrivmedelsförbrukningen för bussar i tät trafik, och för att undvikataxehöjningar för den kollektiva trafUcen, att skatten för brännoljedrivnabussar skulle fastställas till en nivå som motsvarade av den som dåföreslogs för tvåaxliga brännoljedrivna lastbUar. Motionärernas förslag innebär helt enkelt attbeskattningen för bussar skuUe låsas på den nivå som första etappen motsvarar,dvs. av den totala omläggningen. Men eftersom det totalaskatteuttaget skall vara oförändrat innebär det yrkandet i själva verket måste företa motsvarande sänkning av skatten på andra fordon, exempelvis pålastbilar. Och vad blir resultatet? Jo, svårigheter för den kommunala trafikenoch även för SJ, som man vill skydda, för SJ konkurrerar ju också medlastbilstrafiken. Vi har alltså ur de här synpunkterna inte funnit att vikan gå med på något av motionsyrkandena. Jag tUlåter mig därför att yrka bifalltiU utskottets hemställan. Automobilskatt, m. m. () kort genmäle: Jag har redan frestat kammarens tålamod medett ganska långt anförande, och därför skall jag fatta mig kort. Allt vad sade omomläggningen tUl kilometerskatt och skatt för de olika fordonstyperna varfullständigt rätt. Jag inledde också mitt förra anförande med att säga attdetta inte var någon kontroversieU fråga, så det var en onödig utläggning, herrBrandt. enda egentliga argument i det avsnittet varatt nu måste man komma åt den illojala konkurrens som kan florera till följd avatt vissa yrkesutövare inte betalar brännoljeskatten. Vad därutöversade om att vi struntar i avtalen, inte intresserar oss för dem iskatteutskottet, finner jag något beklämmande. Jag tillät mig att tUl ställa några frågor somjag ansåg vara väsentliga. Tyvärr, måste jag säga, fick jag svar det hade jagknappast väntat mig - på frågan om merkostnaden för montaget av kilometerräknaren.På en tiondels sekund fördubblades därmed den kostnad som skaU läggas påbUisterna, för den montagekostnaden skall ju enligt bli ungefärlika hög som själva apparatens pris, eller . Däremot fick jaginte något besked om det tillverkande företagets eventuella relationer tUlbilägarna och inget svar på frågan vad som menas med en ändamålsenligmarknadsföring i detta sammanhang. Slutligen, , frågade jag om det skulle finnasnågra mellanhänder - jag påstod inte något sådant. svarade att hanför sin del inte trodde att sådana skuUe finnas och att man därmed kunde bortsefrån min farhåga för ett ännu högre pris. Däremot svarade inte på frågan om deauktoriserade verkstäderna skulle ha någon avtalsenlig skyldighet att ge förturåt kunderna i den mån de behöver reparationer av just den tekniska apparaturen.Det är en viktig fråga för bUägarna, . Jag vet inte om svaretsuteblivande beror på att inte vill eller om det beror pä att haninte kan tiUmötesgå mig. 1 vUket faU som helst beklagar Automobilskatt, m. m. jag attfrågetecknen och därmed oklarheten om viktiga problem kvarstår. Om bifaller propositionen i den del som handlarom apparaturen, kan vi slå fast att vi inte vet vad vi egentligen beslutar utomatt vi lägger väldiga kostnader på bilägarna. Och är det berättigat attpåstå, , att detta ärende är otillfredsställande förberett. Kanskemenar liksom att ett recept skall vara oläsligt förpatienten annars blir han rädd. Personligen anser jag, herr talman, avslutningsvis attprincipen med kilometerbeskattning är förnuftig. Men det är synd att bUägarnaså brutalt skall konfronteras med detta nya system. Jag kan bara hoppas attkommande kungörelser får en sådan utformning att de allra värsta bristernaavhjälps. () kort genmäle: talade om att det finns vissaorättvisor för de bilägare som har bUar i drift. Han talade vidare om att deav olika orsaker får vissa förmåner. Jag sade i mitt första anförande att detär ovidkommande om det är vissa förmåner eller vissa nackdelar; det hela är välen fråga om en princip. Här införs ett nytt skattesystem och det fordrar vissutrustning. Då tycker man att staten, som inför det nya skattesystemet, bör takonsekvenserna av detta och icke en grupp fordonsägare. Det är så jagresonerar. Den andra motionen gäller egentligen ett regionaltproblem, och det borde inte ha behandlats i samband med den här propositionen,som sker - dä är det ju dömt att drunkna. Det är speciellt beklagligteftersom skatteutskottet i annat sammanhang har behandlat motioner med regionaltursprung, vUka för resten är sparade till senare tiUfälle. Den här motionenborde ha fått komma med i det sammanhanget i stället. hyser jag ingetstörre hopp om framgång för denna motion. i Arrie (c) kort genmäle: Jag konstaterar att medgav attdet blir en orättvisa för de nuvarande fordonsägarna som har att montera inkilometerräknare på redan använda fordon. Jag noterar detta uttalande medtillfredsställelse, men jag kan inte förstå varför man inte skullekunna eliminera denna direkta orättvisa i det föreliggande förslaget. Jag gjorde i utskottet ett försök att åstadkomma en sådankompromiss. Det lyckades inte, och när nu utskottets ärade ordförande härklart Instämmer i den uppfattning jag framfört, så blir jag än mer förvånadöver att man inte i varje fall kunde ta bort denna bestämmelse. Vi är ju heltöverens om att den innebär en direkt orättvisa som - det sade jag också i mittförra inlägg drabbar just dem som är fordonsägare och skall montera inkUometerräknare på redan i gång varande fordon. citerade ett avsnitt av utskottsbetänkandetdär det står att åkeriägarna vinner på övergången tUl kUometerbeskattning ochatt de lojala är utsatta för en konkurrens från de illojala. När jag hör detresonemanget anser jag att det i ännu större utsträckning är en uppgift förstaten än för de lojala åkeriägarna att försöka få bort ett sådant system somenligt utskottsmajoritetens uttalande tidigare kunnat tillämpas. Jag anser attdet inte är något argument för att vältra över kostnaderna på den grupp som manklart säger ut är lojal. För att undanröja den situationen borde man hjälpas åtoch det är, anser jag, staten som i första hand skall vidtaga åtgärder och takostnadsansvaret för att få bort ett sådant system. När vi reservanter och utskottets ordförande är överens omatt systemets utformning är sådan, att det i vissa fall uppstår en direktorättvisa för dem som berörs av övergången, borde väl det enda riktiga vara atti dag avslå propositionen i den del som gäller vem som skall bära kostnadernasamt begära ett nytt förslag till riksdag i enlighet med vad vireservanter anfört. Automobilskatt, m. m. () kort genmäle: Egentligen var det inte så mycket att bemöta.Men hävdar att jag sagt att jag struntar i vad det står i avtalen.Nej, jag sade inte att vi struntar i avtalen, utan jag sade att vi har tagitdel av avtalen och att detta inte föranledde någon ändrad ståndpunkt förmajoritetens del. Det är ju en väsentlig skillnad jämfört med att jag skullesäga att vi struntar i vad det står i avtalen. Vidare säger att det var en onödig utläggningjag gjorde. Ja, jag vill nästan hålla med honom. Det strider mot mina principernär jag talar här, för jag brukar gå pä själva saken och klippa tiU utan någralånga utläggningar om vad det är fråga om, som man kanske annars gör. Men i dethär fallet kostade jag på mig, eftersom man ibland har tyckt att jag ändå någotnärmare borde utveckla vad det gäller, två eller för att ganskakortfattat ge den historiska bakgrunden. Det var kanske synd, men det är intesagt att alla har samma uppfattning om det som . Det kan ju hända läser protokollet och sedan får ett bättre sammanhang. säger att jag inte svarade honom. Men detgjorde jag genom att säga att problemen kommer att lösas itillämpningsföreskrifterna. Något annat kan jag inte svara. Detta är, som jagsade, ett principbeslut. Men tillåt mig slutligen säga att trots den relativtblygsamma avgift som jag har förklarat att detta ändå är för åkeriägarna, så ärhela denna reform med kilometerbeskattning och med denna apparatur ändå enganska stor fördel för åkeriägarna. Jag tycker att man inte bordeställa tiU så mycket väsen för detta. Wodehouse, den store humoristen, lät enperson i en av sina historietter säga att en annan man hade en väldig förmågaatt ställa till buller även när han åt potatismos. Det gäller faktiskt också idetta fall. () kort genmäle: Det var ju skönt att denna gånghade kostat på sig som han sade - att utreda frågan innan han gick upp italarstolen. Det gläder mig. Men, , det måste väl ändå vara enmissuppfattning att vi skuUe fatta ett principbeslut om kUometerbeskattningen.Det gjorde vi , ! Nå, herrBrandt har sin mening i denna fråga - eller rättare sagt han Automobilskatt, m. tn harfinansministerns mening och jag har en annan och förnuftigare, och jag trorinte att det fiänar något vettigt syfte att fortsätta denna debatt. Av allt attdöma kommer herrar och Strängs linje att segra i voteringen, och därmedhar man lagt ytterligare en börda av storleksordningen 80 till 100 miljonerkronor på de bUister som har dieseldrivna fordon. Jag har i denna kammare fått såutomordentligt bra försvarare för min motion att jag skall avstå från att ta kammarenstid i anspråk i det fallet. Det är bara på en enda punkt som jag viU tryckaytterligare på vikten av att man inte genomför denna skatt på det sätt somföreslagits i propositionen. Det skulle nämligen innebära att vi lagstiftar ornen apparatur innan vi fattat beslut om själva tUlämpningsföreskrifterna. Dettycker jag är oanständigt, eftersom man dä inte har klart för sig vad somkommer att hända härefter. Detta ärdet enda tiUägg jag velat göra tiU denna debatt. HerrKOMSTEDT (m): Mycket har redan sagts i denna debatt, menjag dristar mig ändå att ta kammarens tid i anspråk för attanföra några synpunkter på det enligt min mening synnerligen odemokratiska sättpå vUket detta ärende handlagts. Frågan har spaltats upp i olika etapper.Därigenom har man inte fått något helhetsintryck av hela frågan, vUket harvarit olämpligt för dem som är berörda och som har velat agera vid frågansbehandling. fattade vi här ett principbeslut omkUometerbeskattningen, och de inblandade är i och för sig ense om att det ärden riktiga formen för beskattning. Och diskuterar vi i olika etapperkonsekvenserna av dessa beslut som berör ägarna till 90 000 å 95 000 fordon.Vi skall besluta om vem som skall betala kostnaderna för installationenav kilometerräknaren, dvs. själva mätapparaturen, men det hade ju varit ettrimligt krav att tidigare ha fått reda pä vem som skall stå för de kostnaderna.Enligt departementschefens proposition är det fordonsägarna som skall betala,medan reservanterna tycker att det riktiga hade varit att staten betalade förde fordon som redan nu finns. Man kan tycka att det inte är så mycket att bråkaom, eftersom det inte är några stora kostnader det gäller. har sagtatt här föreligger det en orättvisa, eftersom en del fordonsägare kör medoskattat bränsle. Det tycker jag dock inte är någon bra argumentering, ty vetman om att någon kör med tunga fordon utan att betala skatt för bränslet, såborde man väl kunna komma till rätta med den saken på annat sätt. Det har jubl. a. funnits förslag om att färga drivmedlet. Det är en ganska enkel åtgärd.Då hade man heller inte behövt hänvisa till att staten går miste om 15 miljonerkronor i skattebortfall. Sedan satte också sin förhoppning tUlfinansministern och sade att genom att finansministerns skatter är sä höga ochman får göra avdrag för dem i deklarationen så blir kostnaderna inte så stora.Det kan ju vara ett argument, men frågan är väl om det är ett argument i ettdemokratiskt resonemang. Vidare krävs det en hel del tUlbehörsdetaljer för olUcafordon - alla är mte likadant utrustade , det tillkommer inmonteringskostnader,som man inte heller exakt kan överbhcka, och framför allt uppstår det fördessa stora och dyra fordon ett stUlestånd som åkeriägaren får betala. Ägarenskostnader för tiUbehör och stiUestånd är betydligt större, och därför är detett jämlikhetskrav att staten står för kostnaderna för själva apparaturen. Vi har fortfarande inget besked om vilka som avkilometerskattenämnden kommer att få behörighet att montera in dessamätutrustningar. Det irriterar både Svensk bUprovning och verkstäder, som kantänkas få behörighet, för det kommer att medföra en ganska stor anhopning vidårets början. De som har slutsiffran 1 och har inställelsemånad i januarikan inte utnyttja rätten att inställa sig . De kannämligen inte få sitt fordon godkänt de kan visa upp det men inte få någotkontrollmärke för sitt fordon förrän den mätare är installerad som skallbestämma skatten . Som kompensation för detta,har man sagt, blir mars och aprU också inställelsemånader för fordon medslutsiffrorna 1 och 2. Man tar dock ut en förhöjd avgift fördessa fordon, trots att de inte kunnat utnyttja den normala möjligheten attinstäUa sig . Anhopningen av fordon kommer naturligtvis också att bliett problem . Många tänker utnyttja möjligheten att instäUasig före inställelsemånaden för att kunna använda dessa dyra fordonunder den tidav året då det är en mera normal sysselsättning än . Det var också sagt att man skuUe kunna tänka sigen dispens för äldre fordon som enligt beräkningarna har en mycket kort förbrukningstidkvar. Man hade tänkt sig att man skulle kunna shppa installera kilometerräknarei dessa fordon. Det var även den första informationen till Svensk bilprovning.Det förslaget har tyvärr tagits bort i propositionen. En ganska väsentlig sak är att man inte heller vet vadkostnaderna för dessa mätare utskottsmajoriteten försöker nu bagateUiseradessa skulle ha kunnat bli om någon annan fått chansen attkonkurrera med det statliga utvecklingsbolaget, som haft monopol påframtagningen av denna utrustning. Jag har med detta velat belysa den dåligabehandlingen av detta ärende det är sönderryckt genom olika beslut och ett årmellan olika etapper, vUket sannerligen inte gör det speciellt bra förnäringsidkarna inom den grenen. De vet inte från den ena dagen till den andravad beslutar i denna fråga. Jag bermed detta att få yrka bifall till reservationen 1. Automobilskatt, m. m. HerrROSQVIST (s): Jag har tUlsammans med väckt en motion med ett yrkande om oförändrad skatt för bussar, dvs. attskatten för de tyngre bussarna inte skulle sänkas, såsom föreslås ipropositionen 115. Min motivering för det var att ingenting framkommit somtyder på Automobilskatt, m. m. att tyngrebussars kostnadsansvar skuUe ha minskat. I proposition 1970 motiverades den ökadebeskattningen för tyngre fordon med vad bUskatteutredningen hade funnit,nämligen att vägtrafikbeskattningen i betydelsefuUa delar avvek från en påkostnads-ansvarighetsprincipen grundad beskattning. Detta gällde främst i frågaom den tyngre vägtrafiken. Enligt utredningens mening var en ändrad avvägningav de tyngre fordonens beskattning klart motiverad och borde genomföras utanatt resultatet av vägkostnadsutredningens mera långsiktiga arbete förelåg. Ienlighet härmed föreslog bilskatteutredningen en omläggning av vägtrafikbeskattningengenom en omfördelning av den årliga fordonsskatten för lastbilar, bussar ochsläpvagnar inom ramen för ett totalt sett oförändrat skatteuttag. Förslagetinnebar en viss skärpning av skatten för de tyngsta fordonen. Med den motiveringen borde ju skatten för de tyngrebussarna i stället ha höjts. Jag har i stället för en sänkning, som föreslås ipropositionen, i avvaktan på vägkostnadsutredningens betänkande nöjt mig medatt föreslå en oförändrad skatt tUls vidare för de tyngre bussarna. Utskottet går på propositionens linje och motiverarskattesänkningen bl. a. med att en skattelindring för tyngre bussar gynnarkollektivtrafiken i tätorter och hjälper tUl att där motverka taxehöjningar.Det är en motivering som jag i och för sig kan acceptera kollektivtrafikenbör vi ju gynna. Men i konkurrensen mellan bussar och tåg på längre sträckorhar bussarna ett övertag, och det tycker jag inte bör göras större än vad detredan är. Det är för att på något sätt kanske mest principiellt slå vakt omjärnvägens konkurrensförhållande som vi framställt detta motionsyrkande. Utskottet gör den konklusionen att om busskatten förbliroförändrad skulle - om man strUct förutsätter att det totala skatteuttagetskall vara oförändrat - i stället skatten för lastbilar få sänkas, och detskulle bli tUl ännu större nackdel för den spårbundna trafiken, dvs. järnvägen.Så strikt har jag inte ansett att man bör tolka begreppet "oförändratskatteuttag". Om t. ex. antalet beskattade bilar blir större ändras jufördenskull inte skatten per fordon, för att det totala uttaget av skattenskall bli oförändrat. Propositionsförslaget om höjd beskattning för de tyngrelastbilarna har jag ingenting emot det vill jag ha sagt för att ingetmissförstånd skall råda på den punkten. Mitt motionsyrkande har inte vunnit gehör iutskottet, och därför avstår jag ifrån att har ställa något yrkande. Jag har suttit här i bänken och med stigandeförvåning avlyssnat den här debatten. Jag tycker att man i debatten försöktkonstruera rader av omöjligheter och härifrån dragit slutsatser som inte ärförenliga med vanlig förståndig och praktisk tillämpning av ett riksdagsbeslut. Det råder väl inget tvivel om att denna fråga liksom allaandra frågor kommer att få hanteras med vett och förstånd, och jag tycker attdet har kommit tUl uttryck i propositionen. Där sägs bl. a.: "Fordon som uppenbarligeninte kommer att brukas efter kUometerskattens införande bör dock genom ettsärskUt dispensförfarande kunna befrias från kravet på räkneapparatur. Man kan emellertid inte bortse från att vissa äldre fordonsom försetts med räkneapparatur kommer att avregistreras före den 1 januari1974 eUer därefter. Detta motiverar att fordonsägare i sådana fallkompenseras helt eller delvis för kostnaderna för anskaffning och montering avapparaturen. Jag avser att återkomma tiU denna fråga i annat sammanhang. Frågan om kilometerbeskattning av fordon som ärfritagna från skatteplikt enligt förordningen (1922:260) om automobilskatt börbehandlas i samband med kilometerskattens materiella utformning i övrigt. Ägareav sådana fordon bör därför t. v. undantas från skyldighet att förse fordonenmed räkneapparatur." Jag har citerat detta för att göra klart för kammaren självfallet får ta all erforderlig hänsyn om något krångel skulle uppståvid tillämpningen av den här författningen. Det har riktats anmärkning mot atttUlämpningsföreskrifterna inte är färdiga och har presenterats i samband medatt lagförslaget framlagts. Jag tycker att det i och för sig är ganska rimligtatt man först får ett riksdagsbeslut. När riksdagsbeslutet är färdigt, fårbilskattenämnden och med ledning därav utfärda detillämpningsföreskrifter, kungörelser och författningar som är erforderliga.Naturligtvis får man ta alla de praktiska hänsyn som är nödiga vid denutformningen. Man har i allt väsentligt diskuterat frågan om vem somskall betala kilometerräknaren. Naturligen är det på det sättet att i den månnya lastbilar levereras frän fabrikerna, skall kilometerräknare sitta inmonteradepå dessa nya lastbUar.