prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Men om man då säger att det är att växla pengur, att skatterna tyngerburnfumidernu osv., skull mun kommu ihåg utt efter den skutteomläggning somgjordes , med införunde av moms och sänkning av skatteskalornaframför allt för de lägre inkomsttagarna, betalar i realiteten de lägreinkomsttagurnu mycket litet i direkt stutsskutt. Mångu betulur knuppustnågonting ulls, medan de i burnbidrug och bostudstillägg får ett kruftigttiUskott från statens sida. De transfereringar som , jag skaU inte säguföruktfullt tulur om, men i varie fall något litet nonchulunt berör, är detransfereringar som de flesta burnfumiHer och låginkomsttugure skaUklura sig på. Så mycket är klart, , att vi inte kan tänkaoss att ge avkaU på trunsfereringurnu, därför utt de är det sätt vi hur utt viustutskussun se tUl utt de mindre inkomsttagurnu får den trygghet som de välbehöver. kun ju sägu, utt egentligen vur det ettcitut ur när hun tulude om stutsbidrug osv. Mendet läg väl också litet egnu tunkur bakom det hude utt sägu. TiU skulle jag baru viHu uttulu utt jag på enpunkt är helt överens med henne. Den otrygghet som har rått på urbetsmurknadenmed att många äldre människor fått gå ut från förvärvslivet, inte har en chansatt få ett jobb, det är ett stort dUemmu i svenskt samhällsliv . Men jagpoängterar vad jag sade fömt: en proposition väntas om förbättradförtidspensionering - det är ett av förslagen för att åstadkomma förbättringuroch skydd åt den äldre urbetskruften. Uppsägningsskyddet, det må jug väl ocksåbetona, nonchaleras av en del arbetsgivare genom att de har en rullandeuppsägning. Vi måste se till utt mun också täpper tUl den luckun. Jug är också helt överens om att när människorna slås utfrån urbetsmurknuden, då skall ett starkt sumhälle skydda dem, så att de intehelt blir lidande på utt det finns företug och andra som i en konjunkturnedgångsätter dem åt sidan. Vad sedun beträffur medinflytundet från de unställdus sidutycker jug det är riktigt utt det skull ökus, och det kommer också utt ökusenligt det lugstiftningsförslug som riksdugen kommer utt få tu ställning tUl,kunske inom en gunsku . Beträffande fm resonemung om utt vi måste hu enunnun skuttepolitik och prispolitik skull jag inte ge mig in på någon nySkärholmsdebatt, och jag skull inte heller tu upp frågun om lågprislinje pä denpunkten. Men jug kunske får erinru om utt det kommunistiskapartiets förslag om "bort med momsen på livsmedel" är ettillusionsnummer av första kluss. När säger att vi måste ha en ny poHtik i detuvseendet är det en oreulistisk tanke som fm Murklund för frum, eftersom niinte hur täckning för försluget i ekonomiskt uvseende. Ni kun sägu utt ni skullta bort försvuret, men för det hur ni inte mujoriteten uv det svenska folketmed en Ni kun sägu utt ni skull höju bolugsskutten, och det kunske mun kun görui ett visst läge, men det går nuturligtvis inte utt höja den hur mycket somhelst, och för övrigt ger det inte så mycket pengur. Vurje del av dekommunistisku förslugen är behäftud med det felet utt den tyvärr inte ärreulistiskt genomförbun Det ger inte stuten de pengar som behövs för utt föruen sociulpolitik i udämnunde syfte som vi måste hu m pengur tUl. m. fl. HerrGUSTAVSSON i Alvestu (c) kort genmäle: Utskottets ordförunde hunn med utt i sinhistorieskrivning delu ut en hel del rullursvingur, och någon vur riktud motcentern, även om den inte direkt träffude. kun inte åberopu sig pånågon större viHu till sociulpolitisku insutser, menude ochnämnde hur det stod tUl i en del kommuner. Det skulle hu vurit intressunt omherr Görun Kurlsson hude tugit frum något exempel. Om jug inte missminner mig, hade vi 1965 utgifter fördekommunala bostudstilläggen på ungefär 200 mUjoner kronor, och i årets budgeträknur man med 1 150 mUjoner, vilket alltså innebär en betydandekostnadsövervältring på kommunernu. hur sugtatt kommunerna förbmkur för mycket pengar. Hur skull man egentligen hu det, herrGöran Kurlsson? Generaldirektör utspel är ju rätt intressunt. Detvur mycket intressunt utt höru utt upropå dettu sude; Jugvägrur att uvfärdu det som ett hugskott. Det kun inte vuru fel utt utredu denhur frågun. skull inte vuru bekymrud för utt hununder gått emot förslag om en utredning i frågan i riksdugen. Om juginte missminner mig, hade den första purtimotionen om en utredning omett minimUönesystem 1968. I så full hude vi en sådan motion också 1969 och1970, som behundlades i andra lugutskottet. Vidare väcktes en motion, nr 708,till riksdag, som behandlades i socialförsäkringsutskottet, ochdessutom finns en motion till årets riksdug, nämligen motionen 839. Jug tror inteden är behundlud, och i så full hur ju möjligheten uttröstu för en utredning av den här frågan. Jug ärmedveten om utt ett sådunt system inte kun genomförus just i Socialdepartemen -tet m. fl. dagsläget,men liksom menar jag, utt det kun vuru någonting som munkun hu med i de långsiktigu plunernu och bedömningurnu. Då bör mun kunnu fåfrum någonting uv det. Det vur en unnun suk som tog upp ochdär jug vill helt instämmu med honom. Det gäUde huns åberopunde uv utredningenungående de ungu invalidernas pensionsfrågu. Jug viU helt instämmu i utt det ären mycket väsentlig frågu, och jug hoppus utt det skuU gå utt lösu den. HerrHAMRIN (fp) kort genmäle: Det är en gunsku egendomlig debuttmetod somsociulutskottets ordförunde använder sig av. Trots allu de besvärligu problemoch bekymmer vi hur för dugen störtur sig huvudstupu in ide frågor som vi hur löst på 1920- och 1930-tulen, i vissu full i sumverkun, iundru full med olika meningur om hur de skulle lösus. Också 1940- och1950-tulens problem togs upp. Låt mig buru konstuteru utt om mun gör enhistorieskrivning på det sättet, bör mun också kommu ihåg vem som lude fram detförsta försluget om folkpensionering, vem som stred för och genomfördeindexregleringen inom folkpensioneringen, trots envetet motstånd frånsociuldemokruternu. Det vur Kurl Stuuff i det förstu fullet, och det vurfolkpurtiet i det undru fullet. Men det må vuru hur som helst med forntiden; jug tyckerdet ur dugens problem vi skull försöku utt ta itu med och dagens problem viskall försöka klara uv. hur redun i Alvestu verkningsfulltfrumhållit hur det ligger till med den uv generuldirektör frumfördutanken på medborgarlön. Vi hur möjligheter, , utt samfälltröstu igenom en utredning uv frågun redun i vår. Jug kun tilläggu utt det dock förutsätter en omvändelsefrån sociuldemokrutiskt häll. Jag kan citera frän debatten dä detgällde ett förslug från mittenpurtiernu att få fram en utredning rörunde justden frågu som det här gäUer. Ett flertul riksdugsmotioner hur väckts undersenure år, den senuste debatterades . Då menadesocialdemokraterna att en utredning var obehövlig. Någru uxplock ur herrFredrikssons, sociuldemokrut, unförunde belyser oviHun tUl nytänkunde. a.: "Vi tror inte på detta, det skulle slå sönder det nuvarundesystemet, och det skuUe vuru utt tu ett steg tillbuku, och jug är mycketskeptisk, det helu är gunsku luddigt och illu genomtänkt." Det vur som sugt . Det är möjligt utt herrGörun Kurlsson hade en annan uppfuttning redun då, men den kom i vude full intetill uttryck i riksdugens protokoll. "Jug hur inte mycket till övers för de s. Citutet är från unförande, och det ärgunsku intressunt. Det beror väl på vud mun menur med de nyfuttigu. Det är desom hur det besvärligt med högu boendekostnuder och som hur svårt att få debetoch kredit att gå ihop. Det är ungu burnfumiHer som flyttur in i bostäder, därde inte klarur sin ekonomi. hur fögu till övers för dessu. HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: Det finns en politisk futtigdom, skriver enmotionär. Det finns t. o. m. poHtiskt futtigu riksdugsman, tillfogur i Huskvurnu. Låt mig tilläggu: Det finns t. o. m. politiskt futtigautskotts-ordförande. Det ur en reflexion som mun inte kan håUa tillbuku, närmun hör dru i gång ett unförunde som helt ställersocialutskottets ordförande vid sidan av den debatt som vi för här . Här har vi böriut en ullvuriig diskussion om principiellustoru problem som vi hur på det sociulpoUtisku området. Diskussionen hur förts,enligt min bedömning, tämligen sukligt och med ömsesidig respekt blund dem somhur deltugit i den, utun utfull, giftigheter och personungrepp, ullt dettu frumtUl det ögonblick då sociulutskottets ordförunde iHuskvurnu bestiger tulurstolen. Det finns inte mycket utt bemötu i det , eftersom det vur ett summelsurium uv feluppgifter och missuppfattningar.Låt mig buru tu upp en endu detuHfrågu, den om socialhjälpen. borde hu uppfuttut utt ingen från dennu tulurstol hur angripitsociulhjälpen som hjälpform. Vi hur beklugut utt den inte fyller sin funktionsåsom den var avsedd att göra, därför att den har blivit belastud med undrauppgifter som den aldrig borde hu fått, men det är en helt unnun suk. "Jag hur inte mycket till övers för de nyfuttiga"- hur redun citerut på den punkten. Men, GörunKurlsson, det problem som vi kullur för nyfuttigdomen är en uvgörunde orsuk tUlden ökude socialhjälpen, som jag hoppas vUl se och som i vurjefuU jug vill se åtempprättud som en effektiv, mänsklig hjälpform sådun den äruvsedd utt vuru. Om Görun Kurlsson vUl göru en historieskrivning och gåtillbuku till forntiden bör hun åtminstone ge korrektu uppgifter. redun päpekut utt det vur en liberul regering som genomförde den förstufolkpensionsreformen. Jug kun väl få dra mitt strå tUl stucken genom utt påpekuutt det förslug som dennu Hberulu regering frumlade vur uturbetut UV dennärmust föregående högerregeringen under . Men, Görun Kurlsson, jug tror inte det är stor idé uttdiskuteru på dettu sätt. Vi fick mot slutet uv unförundeförkluringen till utt det blev som det blev. "Jag förstod interiktigt", sade , och det visude hun när hun lyckadestolku mitt purentetisku resonemung om udministrutionskostnudernu tvärtemot vudjug sude. Jug hur summu uppfuttning som hun, utt administrationskostnadernainte drur någon otillböriig stor del uv totulkostnudernu. Jug vUl förstärkaGörun Kurlssons ord på dennu punkt från "jug förstod inte riktigt"till "jug förstod inte ett ord". m. fl. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle; De väntade förbättringarna av möjligheternaatt få förtidspension anges av i som ett skydd för demsom slås ut från produktionen. De förbättringarna är viktiga och skall noterasprecis som förbättringarna i uppsägningsskyddet. Också i det stycket finns detfortfarande brister. Vi har påtulut en del uv dem i en m. fl. motion,där vi kräver lagstiftning för att säkra anställningstryggheten respektiverätten tUl arbete för olika grupper av handikappade, som på grund av sjukdom,nedsatt arbetsförmåga eller företagsnedläggningar har förlorat sitt urbete. Det är självklurt utt utsHtna arbetare skall ha rätt tUlen tidigure pensionering, men utt vi nu får en sådun förbättring får inteskjutus frum som ett försvur för utt människor slits ut i produktionen. Dethundlur ju om utt gå emot diskriminering uv arbetskraften och gå emot denbrutala behundlingen uv människor som fortfarande försiggår i industrin. Dendelen av mitt resonemang kanske missude, men det är för mig detviktiguste. Jug noterur sedun med glädje utt är överensmed mig om mina synpunkter på otryggheten på arbetsmarknaden för stora grupperi samhullet. Sedun kommer in på våru förslug i skatte-och prispolitiskt uvseende. Jug vidhåller nuturligtvis utt det krävs en unnunskutte- och prispolitik för att vi skuU nå den utjämning som vi från vårt hållurbetur för. Eftersom debatten rör socialpolitiska frågor betonade jug utt detbehövs fortsatta förbättringar av det ekonomiska stödet till grupper sombehöver ett stöd. uppfattningar om vårt krav på att ta bortmomsen på livsmedel har vädrats tidigure i debutter här i kammaren och dåbemötts med sturku sukskäl från vårt håll. Den debatten kommer ulldeles säkertutt fortsättu. Eftersom har underlättat uppgiften för mig genomatt också nämnu vårt förslug om hur inkomstbortfullet skull kompenseras,behöver jag inte gå in på det. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: sade att kostnaderna förbostadstilläggen har ökat. Det är riktigt, men jag vill erinra om att riksdageni samband med behandlingen av konjunkturpropositionen gav ettkraftigt stöd åt kommunerna. De fick stöd i form av en satsning på barnstugornamen också i form av en uppräkning av statens stöd till kommunalabostadstillägg. talade också om förflutna.Jag framhöll att har haft en nyanserad uppfattning i dessa frågorgenom att partiet har samverkat med oss, och den bedömningen står jag för. Hurjag sedan skall rösta när vi behandlar förslag, som inte ärriktigt lika med generaldirektör propå, återstår att se. Jag kan inte gebesked om det i dug, utun jug vill först se vud utskottets skrivninginnehåller. sude utt jug kustude mig huvudstupu in ihistorien. Nej, , det gjorde jug inte. Jug begriper så väl utt herrHumrin och känner sig skukude över sinu egnu purtiers förflutnuide här frågornu. Ätt jug träffude rätt märks uv derus reuktion. De sökte intebemötu ett enda av de påståenden jag gjorde. med attdet inte finns någonting att bemöta, eftersom jag hade gjort personangrepp. Hurjag gjort något som helst personungrepp i mitt unförande? måstehu livlig funtusi om hun kun sägu någonting sådunt. Vud jug sude om de nyfuttigu vur utt jug inte hurnågonting till övers för snyftkumpunjen för de nyfuttigu, och det står jug fustvid. försökte betygsätta mig. Jug får väl vurutucksum för utt en moderut betygsätter mig på det sättet. Det vore värre om jugfick medhåll från det moderutu purtiets sidu närdet gäller sociulpolitiken medhänsyn till vud jug sude förut om purtiets instäUning tidigure. Sedun vill jag bura sägu någru ord tUl . Jaghar full förståelse för hennes svårigheter utt ge sig in i en skuttedebutt. Detär inte heller det som uvses, men jag tog upp det kommunistiska purtietsförslug i frågu om pris- och skuttepolitiken för utt visu utt det tyvärr integer den täckning för inkomstbortfullet som skulle behövus. Socialdepartem en-tet m. fl. i (c) kort genmäle: Enligt i uttulundeär det ulltså inte sakinnehållet i ett förslag som är avgörande, utan vem somhar framfört det. Det skulle vara intressant att höru klurgöruvad det är för skUlnad mellan innehållet i de motioner som har väcktsoch det förslag som generulduektör Rexed hur fört frum. Vud beträffur kostnaderna vill jagsäga att det ökade stutsbidrug som riksdugen beslöt förru året innebär enmycket liten kompensution för kommunernas ökade kostnader. Jug unförde i mittförstu unförunde siffror som visude kostnadsutvecklingen för de kommunalabostads-tUläggen, KBT. De kostnader som kommunernu hur för dessu utgör mer änhälften uv det belopp som kommunernu erhåller i skatteudämnings-bidrug. HerrHAMRIN (fp) kort genmäle; Först ett konstuterunde: Den modernusociulliberulismen har ingen anledning att skämmas för sitt förflutna i socialafrågor. Jag skall gärnu tu upp en debutt om den suken med ett unnut tUlfälle tyvärr räcker inte tiden till . kom nu in på sukligu frågor. Det förunleddesuv mitt påpekunde om huns yttrunde utt hun inte hur mycket tUl övers för de s.k. nyfuttigu, nu reviderut till utt hun inte hur mycket tUl övers försnyftkumpunjen. Det kunske behövs någon förkluring vud dennu"snyftkunipunj" uvser. Jug hur förut päpekut utt sukfrågun gäller hurde låginkomsttugure och burnfumiHer som får relutivt högu boendekostnuder skullkunna kluru sin ekonomi i dugens sumhälle. Låt mig också påpeku att man nuturligtvis skull uwakta detutskottsbetänkunde som kommer utt föreliggu i frågan om medborgarlön. Detgäller dock här ett förslug om en utredning rörunde konsekvensernu uv ochmöjligheten att genomföru ett system i likhet med det som Rexed harföreslugit. Det är inte svårt utt redun nu tu ställning till om man önskareller inte önskur en sädan utredning. Jag awaktar ulltså med spänning herrGöran stäUningstagande när utskottsbetänkandet föreligger i frågan. m. fl. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle: Jag vUl baru notera en oklarhet i sätt utt urgumenteru. Först säger han att han förstår att jag harsvårigheter utt ge mig in i en skuttepoUtisk debutt. Sedun säger hun utt viinte skull ha någon skuttepolitisk debatt. Debutten om pris- och skattepolitiken förs uv och till bådei och utunför denna kummure. Den förs även, om jug inte är fel underrättud,inom eget parti. Oavsett om och jug fortsätterdebutten här eller inte, kommer den alltså utt fortsättu. HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle; Jag vet inte vad i Huskvurnuegentligen menur med snyftning. Visst förekommer det snyftkumpunjer i densocialpolitiska debutten. Visst kun vi lite vur ha svårt att hålla tUlbaku ensnyftning när de mest trugisku interiörernu blottus. Men finns det någonkumpunj - om det ens är någon kampanj - som har vurit sällsynt fri frånsnyftinslag, så är det väl diskussionen om den s. k. nyfuttigdomen. Dendiskussionen förs med ett muteriul som utgörs uv murginulskuttetubeller ochuppgifter om bostadskostnader, levnudskostnuder, prisstegringur m. m. Det ärett muteriul med ett mycket litet inslug uv känslosumhet. Hur kan fä detta till en snyftkumpunj är migobegripligt, men kanske går det tUl på sammu sätt som när han lyckas läsu ututt den moderutu pressen brukur påstå utt huvuddelen uv de sociula kostnudernu- uppemot 20 000 midoner kronor alltså - går tUl folk "som baru super ochslåss och inte vill urbetu", som uttryckte det i sittinledningsunförunde. Något sådunt har uldrig stått i någon tidning, än mindre ihela den moderutu pressen. Jag drur häruv, herr tulmun, buru slutsutsen uttliku litet som förstår vud vi säger, säsom hun visude för enstund sedun, liku litet förstår hun vud som skrivs. i Huskvurnu (s) kort genmäle: gör gällande utt vi inteskulle ta hänsyn ,till sukinnehållet i den motion som har väcktom vad som'med Rexeds beteckning kan kallas medborgarlön. Jag har sugt utt viskull diskuteru den frägun när utskottsbetänkundet ligger på riksdugens bord.Då skull jug tu ställning. Jug kun inte tu ställning till de fria fantasier someventuellt kan finnus i motionen, utun det måste, som sugt, vuruutskottsbetänkundet som är uvgörunde för ställningstugundet. efterlyste tidigure på vilku punkter detär som centerpurtiet svikit när det gäller sociulpolitisku insutser. Jag guvinte något svar i mitt senuste unförunde och vill nu därför hänvisu till de småkommunulu bostudstUlägg som utgick i de flestu kommuner där centerpartietstyrde . har det kunske blivit litet bättre genom uttdessu mindre kommuner kommit in i storkommuner och föHuktligen tvinguts attanpussu sig till vud de sociuldemokrutiskt styrdu kommunernu unsett som lämpligbidragsnivå. tog upp vad jug kullude snyftkumpunjen för des. k. nyfuttigu och hun tulude därvid om låginkomsttagare. Jagerinrar om att de inkomsttagare jug tidigure talade om vur såduna med eninkomst av och däröver. vill väl inte göra gällandeatt de är låginkomsttagare. Med det nu anförda har jag även besvarat vad herrCarishamre tog upp om marginalskatter och annat som pressar. Man bör inte talaenbart om marginulskutter utun man bör se skattesituutionen i dess helhet. Görmun det, spelar murginulskutten inte så stor roll fustän det moderutusumlingspartiet hur gjort murginalskattefrågan till ett stort nummer. anklagude mig för utt jug feluktigt gjortgällunde utt hun skulle ha uttalat att det går bort för mycket pengur ihunteringen. Men jug hur untecknut utt vid det åsyftade tUlfälletyttrade utt det går bort midurder i hunteringen. Det vur det uttryckssättet somjag vände mig emot. När jag yttrude till fm Murklund utt vi inte bör föru enskuttedebutt i dug, så gjorde jug det närmust för utt det här gäller ensocialpolitisk debutt. I en sådun kun mun självfallet inte kommu ifrån stutensoch kommunernus inkomstbehov, men det kun knuppast vuru lämpligt att i dettusummunhung utvecklu en skuttedebutt. Vi hur huft och kommer utt få sådunudebutter här i rUcsdugen. Jug vill tiUäggu utt när det gäller de ullmänna linjernaför det fortsatta reformarbetet så tror jag utt fm Murklund och jug stårvurundra betydligt närmare än vad exempelvis och jug gön m. fl. Herr förste vice tulmunnen unmälde utt herrur Gustuvsson iAlvestu och Humrin unhållit utt tUl protokoUet få untecknut utt de inte ägderätt till ytterligure repliker. Den inledande principdebutten lider väl motsitt slut, och jug skall inte förlänga den särskUt mycket. Jag skall inteheller göru något försök till uppsummering uv de inlägg som hur gjorts här.Utskottets värderude tulesmun, Görun Kurlsson, hur ju redun i oliku uvseendenhuft uniedning utt belysu och replikeru de synpunkter som har förts fram frånoppositionshäll. Jug hur emellertid ändå, herr tulmun, behov av att pånågru puiUcter göru några kommentarer. Jug börjar med i . Han ställer urbaniseringen i centrum för vud hun menurvaru de gmndläggunde orsukernu till ökude sociulu problem etc. Jug villingulundu undunskymmu utt urbaniseringsprocessen i mångu uvseenden hur medförtproblem som vi hur mött och måste mötu med uktivu insutser, inte minst på detsociulu midöområdet. Men när han ur detta söker hämtu urgument för atturbaniseringen är en gmndläggande orsak till de mycket kraftigakostnadsstegringarna, har hun enligt min mening verkligen kommit snett. Låt migbaru som exempel tu folkpensionsunsluget som haft enuutomutisk ökning med ungefär en midard kronor per ån Grundläggande orsaker fördennu unslagsökning är tre ting: stundardtUläg-gen, kompensutionen vidprisstegringur (indextUläggen) och det ökude untulet folkpensionärer. Med undruord: våru guruntier till de gumlu utt deras pensioner skull förbättrus även ifortsättningen. Jug turdettu som ett exempel på hur och vurför kostnaderna stiger m. fl. inte minstinom socialförsäkringssystemet. Frågan om boendemiHön, som helt naturligtansluter till resonemunget om urbuniseringsprocessen, skull jug inte tu upphär; jug vet utt fumideministern senure i ett inlägg kommer utt belysu detspörsmålet. frumhöll vidure utt vårdbehoven växer ioliku uvseenden. Hun säg väl häri en återspegling uv grundläggunde brister isamhället. Sannerligen finns det brister som vi steg för steg måste uvhjälpu,men vi får heller inte glömmu bort utt vi hur fått i våru händer nyumöjligheter utt göru insutser. Efter vud jug kun förstå uvsåg iden här delen sjukvården - hun nämnde nämligen kostnudsstegringurnu pålandstingssidan. De medicinska framstegen har öppnat nyu möjligheter till nyainsatser inom sjukvården. Men därmed föHer också kostnadsstegringur. Här kommerockså den förändrade ålderssammansättningen inom vårt folk in i bilden. Enpensionär, en 6770-åring behöver statistiskt sett ungefär fyra gånger såmycket sjukvård som en ung människu, för utt bara nämna ett exempel där så attsäga bakomliggande helt naturliga faktorer driver upp kostnaderna. Det fanns ett drag i anförande, som jusedermera återkom i flera andra inlägg; jag skall, herr talman, strax återkommatill dettu. Vi diskuterur en sociulhuvudtitel som omsluter 17 miHurder.Debutten här i dug hur i långu stycken kommit utt röru sig om den kommunalasociulhjälpen. Det är en kostnudspost som jug nämnde siffrun för uppgår till 359 midonen Jug skull återkommu till frågan. Men när jug är inne påkostnudernu kommer jug också över på ett annat område. förde ungefär summu resonemung som herrGustuvsson i Alvestu hude tugit upp. gjorde gällunde - om jugförstod honom rätt utt årets socialhuvudtitel var på sitt sätt fri frånreformer; den innehöll inga nya reformer. konstaterude sumtidigtutt anslagsökningurnu överstiger 1 800 midoner. Vud som i verkligheten ligger idennu kruftigu utgiftsökning, den störstu , är ett genomförunde stegför steg av en fortlöpunde reformverksumhet. Låt mig buru peku på någruexempel. Det är frågu om kruftigt ökude insutser för utt förbättraurbetsplutsernus miHöförhållunden, fortsuttu stundurdhöjningur UVfolkpensionernu i enlighet med det progrum som riksdugen hur ställt sig bukom.Det är förbättringur av förtidspensioneringen, ökude insutser för vård ochservice åt åldringur och hundikappade.