prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Det finnsull anledning att hoppas att folken där nere skall ha en möjlighet att understörre självständighet bestämma sin egen utveckling. jagpersonligen att det är bra att vi får en utsiktspunkt där. Eftersom jag ändå har ordet vill jag anföra ytteriigarenägra saker. utredningskapacitet har ju behandlats ochframför allt hur utrikesutskottet noterut behovet uv ytterligure information iSverige om svensk utrikespolitik och om internutionellu frågor. harskrivit 1969 och utrikesutskottet påtalude två gånger att en ökningbehövs. En viss förbättring hur ju även skett. hur emellertidvelut understryka att vi ännu inte är riktigt nöjdu. På en annan punkt som gäller informationen hur utskottetnoterut att det vid föredragningarna angivits utt det säkerligen finns ettbehov av ytterligare information om "situation i " ochatt det också kunde tänkas att det vore riktigt att utvidga den verksamhet vihar med folk som kommer från i samband med utvecklingsarbetet tillatt också omfutta ett utbyte av unnan karaktär. Jag kan tala om förutrikesministern utt det inte är en tillfällighet utt dessu punkter finns med. Sedun ytterligure någru ord om Rudiosprogramverksamhet för utlandet. Vi har en sakkunnig som skall bedöma dessafrågor, vilket vi i utskottet tycker är bra. Det är ganska självklart attSveriges Radio skull bedrivu en verksamhet på svenska just till svenskar iutlandet. Men det vore värdefullt för utt inte sägu nödvändigt att man fårklurlugt hur lyssnurfrekvensen är beträffande program som riktas mot utlundetpå unnut språk än svensku. Jug fömtsätter att den sakkunnige kommer med en.sådan redovisning. Det var den ena saken, och jag ville gärna avutrikesministern fä bekräftat utt sä är fullet. Den andra punkten gäller huruvida den sakkunnige kommerutt redovisa sitt muteriul i så puss god tid utt det blir möjligt utt i nästuärs stutsverksproposition tu med i beräkningen vud det här är frågu om. Jugtror utt det skulle uppskuttus, om det funnes möjligheter utt göru en sumludbedömning. Kostnadernu har ju stigit gunsku mycket , och även motden bakgrunden tror jug utt det vore bru utt få en kartläggning av hur mångumänniskor som lyssnar till des.su sändningur. Jug skull omedelburt svura pä hans fråga. Om utredningen som är annonserad i statsverkspropositionenoch om vilken uppgifter också lämnats direkt till utskottet gäller självklartutt ett UV dess syften är utt kluriäggu och värderu effekten uv denupplysnings-verksumhet vilken - som mycket riktigt påpekar - drarrätt betydande kostnuder. Det ingår ulltsä i utredningsuppdruget. Utredningsmunnensvärdering uv verksumheten och huns förslug till dess fortsuttu utformning ochnuturiigtvis därmed också en avvägning uv just dennu verksumhets roll i dentotulu upplysningsverksumheten kommer att slutförus under vårens lopp ellerunder sommuren. kommer den utt hinnu remissbehundlus så utt det blirmöjligt för oss utt återkommu till frågun med förslug i nästustatsverksproposition. HerrHERNELIUS (m); TUl vUl jug buru sägu uttproportionernu blir bättre med 20 miHoner, men de bhr inte bra. Jug vUl också till sägu att om det är fråga omatt ha en observationspost, så finns det faktiskt några ambassader - inte mångamen faktiskt några på platsen, t. ex. och Zumbiu. Viu kunuler i dessarespektive länder kan man naturligtvis också fä de observationer man vUl hu.Det bmkur ju gå tUl så i länder där mun inte hur umbussuder. Sedun villjag, fru talman, passa på att yrka bifall till reservationen. Sedan hude bemött reservunternu ipunkten 1 övergick hun till att presenteru sin egen tolkning uv utskottetsenhälligu betänkande på en rad andra punkter. Jag hur behov uv utt sägu, fru tulmun, att den tolkningenfår stå för egen räkning. Jug anser för egen del inte att man iutskottets betänkande på någon av de punkter som tog upp skall läsain en kritik om vad som skett inom . Jag har svårt att förstå hur man i minakonstateranden kan läsa in någon kritik av vad som har skett. Jag tycker attherr skall läsa protokollet när det kommer och se. Det fanns ingen kritikfrån min sidu på någon punkt. Jag vur en trogen tulesmun för utskottet - ochäven för regeringen, hude jag en känslu uv - i det summunhunget. Jug yrkurulltså bifall tUl utskottets betänkunde. Överläggningen vur härmed slutud. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställun bifölls. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen uv herrur och , ochförklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr Hemelius begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition; Den som vill att kammuren bifuller utrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 1 punkten I mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummaren bifallit reservationen uv herrar och Vid omröstning genom uppresning förklarudes flertalet avkammurens ledumöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparut. Dennu omröstning guvföljunde resultut; Herrur () och i (s) unmäldeutt de uvsett Nr 40 utt röstu ju men murkerats som frånvarande. Punkterna2-7 ------ ;----------- Kammarenbiföll vad utskottet i dessu punkter hemställt. kostnader för Punktens sjöfolk och nöd- Gottgörelse av kostnader för sjöfolk och nödställdasvenska medborga- ställda svenska re n fl medborgare m. fl. i (s); Det frumgår inte riktigt klurt under den härpunkten vud suken i självu verket gäller. Suken är i korthet dennu. En del människor, oftu ungu,räkur illu ut utomlunds. Det kun därför bU nödvändigt utt sändu hem dem tillSverige. Enligt informutioner som vi fått på ambassader och konsulat utomlundssänds dessu människor mestudels hem tUl närmuste gränsstution i . Härfår då sociula myndigheter ta nyu tug för utt sändu dem vidare till hemorten. Dettakan, fru talman, inte vuru en rimlig omgång; hemsändningen borde normalt skeändu tUl vederbörundes hemort. frumgår det av utskottets betänkunde på den här punktenutt överläggningur i frågun pågår mellun utrikesdepurtementet och sociulstyrelsen.Eftersom ingu bestämmelser behöver ändrus i suk, hur jug på den punkten ingetyrkunde. Jug hoppas buru utt det sker en ändring uv det som tydligen nu ärpraxis. Dessutom tål det påpekas till slut att det oftu rör sig om lån och attdessa i stor utsträckning återbetalas. Överläggningen var härmed slutud. Kummurenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades till handlingurnu. På förslug UV fm undre vicetalmunnen beslöt kummuren uppskjuta behundlingen uv återstående ärenden päföredragningslistan till . §20 Interpellation nr 91 om förbud mot indexreglerade hyror Ordetlämnudes på begäran till (), som yttrade: Efter förslug frånKungl. Maj;t (proposition nr 1971) antog föregående års riksdug vissuförändringur inom rumen för gällunde hyreslug somhyreslagstiftningens giltighetstid förlängdes till utgången av år 1974.Bostadslägenheter som färdigställts under åren1958-1968 sumt ullu lokuler unduntogs från hyresregleringen. Med hänsyn till de olägenheter som visut sig vura förenademed systemet med generellu hyreshöjningur på gmnd av ökade omkostnader förfustighetsförvaltning beslutades att bestämmelserna härom skulle upphävas. Istället beslutades att ökude omkostnuder i likhet med vud som gällerbeträffunde förbättringsurbete - skall kunnu utgöra gmnd för hyreshöjning. Härigenomskapades större möjligheter att beakta den enskildu fustighetens särskilduförhållunden. En särskild spärregel infördes, enligt vUken höjning ejskull få ske så, utt hyrun överstiger vud som med hänsyn till hyresläget förjämförligu hyror på orten och övrigu omständigheter är skäligt. Guruntiernu motoskäligu hyreshöjningur kom således utt bestå uv två hyresspärrur. Den enumotsvurude hyreslugens bruksvärderegel. Den undru motsvurudes uvhyresregleringslugens gällande regel, att hyreshöjningar inte fick tas ututöver vud som förunleds uv ökude förvaltningskostnader. Vid tillämpning avbruksvärderegeln skull hyresläget i det ullmännyttiga bostadsbeståndet utgörariktpunkt. Enligt riksdagsbeslutet skall medgivande tUl generellhyreshöjning som gällde vid utgången av fortsätta utt gällu tillutgången uv . Ytteriigure generell hyreshöjning skull inte kunnumedges. De ökude kostnadernu för fustighetsförvultning räntor,tomträttsuvgäld, löner o. d. skull i stället få kompenserus genom tilläggtill bushyrun på summu sätt som förbättring m. m. Ytterligure infördes enspärregel, enligt vilken höjning inte får ske så utt hyrun kommer utt överstiguvaid som med hänsyn till hyresläget för jämförliga lägenheter i orten ochövrigu omständigheter är skäligt. Det hur nu visut sig utt fleru fustighetsugare börjatinföra s. k. indexklausuler i hyreskontrakten, uvseddu utt trädu i tillämpningvid en eventuell avveckling av hyresregleringslagen. Samma är förhållandet påorter där ifrägavurunde lag upphört utt gällu. I någru län har hyresnämnd haftanledning att pröva sädana indexklausuler och därvid kommit till slutsatsen attdesamma måste betraktas som obilliga mot hyresgästen och därför upphävt dem.Mun kan emellertid befara att förekomsten av indexklausuler i hyreskontrakticke alltid eller i begränsad omfuttning blir föremål för hyresnämndensprövning. Förekommunde indexkluusuler kan vara konstruerade på olikasätt men torde i sumtligu full unknytu till levnadskostnadsindex. Oftu är desvåru utt bedömu för den enskilde hyresgästen, något som måste betruktus somullvurligt. Till detta kommer att reglerna om hyressättning enligtbruksvärdeprincipen sätts ur spel. Genom de negativa konsekvenserna avekonomisk natur som åsamkas hyresgästen blir besittningsskyddet i hög gradillusoriskt. Till detta kan läggas att ett åberopande av levnudskostnudsindexsom kruv för hyreshöjningar saknar saklig gmnd. Under hänvisning till det anförda anhålles om kammarenstillstånd utt till herr justitieministern ställu föHunde frågu; Är stutsrådet beredd utt medverka till att lagreglerinföres som medför förbud mot indexreglerade hyror för bostadslägenheter ochlokaler? Denna anhållan bordlades. § 21 Interpellation nr 92 ang. åtgärder motcentralisering inom förloss- Nr 40 ningsvården den Ordet lämnades på begärun till (), som yttrude: Trygghetskänslun är viktig för ulluburnuföderskor. Det är ungeläget utt förlossningsvården sumt för- ocheftervården utformus så utt den ger burnuföderskornu dennu trygghet. Riksdugen uttulude utt det är ett rimligt kruv uttvude kvinnu som sä önskar skall få smärtlindring vid förlossning. Av denpågående debatten att döma har man pä ansvarigt håll tagit dettaställningstagande till intäkt för en ökad centralisering av förlossningsvården.Riksdagen har emellertid en annun uppfuttning i dennu frägu. I sumbund medbehundlingen i sociulutskottet uv motionen om smärtfri förlossning frumhöllfleru remissinstunser utt "effektiv smärtlindring" bör kunnu ges vidullu förlossningsuvdelningur och inte begränsas till enburt vissu uvdelningur.Sociulutskottet betonude i unslutning härtill i sitt uv riksdugen godkänduyttrunde "ungelägenheten uv utt de resurser som hur betydelse för uttkunnu ge smärtlindring vid förlossning förstärks vidförlossningsuvdelningurnu". En centrulisering uv förlossningsvården hur mångu negutivueffekter. Långu resor till innebär oro och risker; tuxifödslurmedför risker för moder och burn, inte minst om barnet föds för tidigt.Centraliseringen gör vidare utt barnafaderns möjlighet att närvara vidförlossningen försämrus. Kontukten mellun burnuföderskun och hennes unhöriguäven i övrigt försvåras och blir kostsam. Även mot bukgrund uv det ökunde untulet uborter är detnödvändigt utt få till stånd förlossningsvård, förvärd och eftervård som sålängt möjligt eliminerar risker för moder och barn och skapar trygghet förbarnaföderskorna var de än bor i landet. Med hänvisning till det anförda hemställer jug omkummurens tillstånd att till herr socialministern få ställa föHunde frågor: Är stutsrådet beredd medverku till att tendenser tillcentralisering inom förlossningsvården motverkas, och vilka åtgärder kommerstatsrådet i så fall att vidtaga i detta syfte? Dennu unhällun bordludes. § 22 Interpellation nr 93 ang. beslut om riksinternatskolor Ordet lämnudes på begärun till HerrLOTHIGIUS (m), som yttrude; I enlighet med riksdugens beslut inrättudesden fyru riksinternutskolor. För utredning uv riksinternatskolornus frumtidu organisation och inriktning finns en organisationskommitté, som består av de av stuten utseddu ledumöternu i riksinternutskolornus styrelse. Muj;t hur den 5 februuri 1971 uppdrugit åt orgunisutions- kommittén utt överväga vilku skolformer och studievägur som bör finnus 153 Nr 40------------- vid skolorna fr. o. m. den 1 juli1972. hur den Onsdaeen den- '' junuuri 1972 överlämnut sittförslug till stutsrådet och chefen för utbildningädepurtementet, som remitterut försluget för yttrundetill -------------------- skolornus styrelser, däremot inte till skolornus huvudmäneller företrädu re för föräldrar, lärure och elever. Förfurundet utgör exempel på en icke alldeles sällsynt ensidighet i valet av remissorgan. Utgångspunkten för beslutet om riksinternutskolor vur uttberedu möjlighet till lämplig skolgång för tre kutegorier elever, nämligen burntill utlundssvenskar, elever från glesbygd och elever med svårigheter i sinhemmiHö, samt utt dettu skulle kunnu ske oberoende uv elevens ekonomiskaresurser. Elevrekryteringen till riksinternatskolornu hur utvecklutsklurt otillfredsställunde. Dettu hur redan lett till utt beslut futtuts omnedläggning UV en uv de fyru skolorna. Utvecklingen får emellertid inte tas tUlintäkt för att hävda att det saknas behov av internatskolor av den uvseddutypen. Blund orsukernu till den ullt ullvurligare situationen kun påpekus desynnerligen höga kostnaderna för eleverna, den bristande informutionen, destelbentu reglerna beträffunde intugningen sumt moturbetandet av de enskildaskolornas viHu utt i någon mån bevuru sin egenurt. Det är enligt min mening ungeläget att den uktuellasituationen leder till ställningstugunden, som förhindrur utt syftetmed beslut om riksinternutskolor helt förfelus. Mot bukgrund uv vad jag här har anfört hemställes omkammarens medgivande att till herr utbildningsministern få ställa föHandefråga; Är herr statsrådet villig utt inför riksdugen redogöru försin bedömning av möjligheternu utt förverkligu intentionerna bakom 1970 ärsbeslut angående riksinternutskolor? Dennu unhållan bordludes. § 23 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :ts propositioner; Nr 24 angående ändrad orgunisution uv verksumheten medhjälpmedel för hundikuppude m. m. Nr 31 ominrättunde uv exportråd, m. m. Nr 40angående stödåtgärder på fiskets område, .m. Nr 41 med förslug tiU lug om ändring i utomenergilugen (1956:306) Nr 46 ungående åtgärder för utt påverkastmkturomvandlingen inom vissa branscher Nr 47angående åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fl. § 24 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att födande enkla frågor denna dag framställts,nämligen Nr 128 i (c) till herrjustitieministern angående besittningsskyddet för lokalhyresgäster: 154 Är stutsrådet beredd vidtu åtgärderför utt stärku besittningsskyd- det för lokulhyresgäster och överväga purtieUt återinförunde av Nr40 hyresreglering för lokuler mot bakgrund av de uppseendeväckande Onsdaeenden hyreshöjningar som aviserats främst i ? i r a,- 1972 Nr 129 i Bäckmora (c) till herrinrikesministern om ökning av kvoten för bostadsbyggande utan statligt stöd: Har stutsrådet för uvsikt att i det nuvarande läget påbyggurbets-murknuden öku kvoten för bostadsbyggande utun statligt stöd? § 25 Kummuren åtskildes .