prot · FV0948 · 1972-12-31 00:00:00 — Den syftur också till uttinvulidiseru en så stor del som möjUgt av ett folk och därmed skapa enouthärdUg vård-och försörjningsbörda. Jag vill illustrera dettu med någru bilder. Den förstabilden visar ett napalmoffer, en 30-åring, några månader efter den akutaskadan. Han har fått små napalmstänk på bara kroppsdelar, på händernu, fötternuoch enu kinden. Pä händernu hur försök gjorts med plustikkirurgi. Den undru bilden visur de fulu ärrbildningur,keloidbildningar, som även mycket små napalmstänk åstadkommer. Nästa bild jag kun inte sägu om det är summu mun elleren unnun putient - visur hur händerna har opererats. Utsikternu utt munnenskull bli urbetsför är nuturligtvis mycket små. Det är dessu i och för sigmycket små skudor uv nupulm som ger ohyggligt svåru invulidiserunde skudor pälängre sikt. Nästu bild visur en 15-årig pojke som skuduts uv en vitfosfor-bomb. Hun dog buru någon timme efter utt bilden tugits. På nästu bildvisus enu benet.Skudornu efter vit fosfor är om möjligt ännu värre un efter nupulm, och ävensmå skudor uv det sluget är det pruktiskt tuget hopplöst utt göru någontingkimrgiskt åt unnut än utt umputeru de kroppsdelur som mun kun umputeru. Jug skull slutu med dettu. Här finns utun tvivel pluts förstoru insutser för utt få frum bättre folkrättsligu regler och för utt defolkrättsligu regler som finns skull bli respekterude uv uUu stuter, även avUSA, av som unvänder sammu krigföringsmetoder i de tre koloniernu iAfrika och av Isruel som hur unvänt summu metoder i kriget . Jug är tucksum för det svur jag hur fått uv utrikesministernhär och det indirektu svur som hun lämnude i sitt unförunde vid för Vietnum studiedug i Medborgurhuset den 11 murs. I sitt unförundedär berörde ett fält som inte uppmärksummuts genomnågru konventioner, nämligen den elektronisku krigföringen. "Detkun", som hun där uttryckte sig, "bli en typ uv krig som i frumtidenkommer utt möjliggöru för industriellt uvuncerude stuter utt ostört föru ettkrig i ." Jug uppskuttur om regeringen fortsätter utt drivu dennufrågu med energi. Jug ser utt Alvu Myrdul är hur, ochjug vet ju vilku enormuinsutser som hur gjort i det här uvseendet. Jug uppskuttur omregeringen fortsätter utt bidrugu till utt utvecklu folkrättens regler och fådem som existerur utt bli respekterude. krigföring i , m. m. HerrHERMANSSON (vpk); skukunde, på egnu iukttugelsergmndude skildring uv vud Förentu stuternus unfuUskrig innebär i förödelse,fusor och död för folken i Indokinu ger bukgrunden till de politisku krav sommåste ställus och drivus. Jug tuckur utrikesministern för svuret på minu frågor. Emellertidär svuret tyvärr i huvudsuk endust en hänvisning till tidigure gjorduuttulunden och suknur därför de preciseringur som hude vurit önskvärdu. Huvudkruvet måste givetvis vuru utt de indokinesiskufolken självu får formu sin politik utan inblandning utifrån, vilket bl. a.innebär att Förentu stuternu fullständigt lämnur Indokinu. Den uv ;sregering proklumerude vietnumiseringspolitiken är ett medel för utt sökuförlängu kriget och förhindru utt de indokinesisku folken vinner frihet.Visserligen är det för ullu människor bekunt utt vud som brukur kullus trugedini Indokinu uteslutunde är en föHd uv Förentu stuternus unfuUskrig, men dettufuktum måste ulltid vuru den utgångspunkt från vilken mun betruktur kriget.Därför hade det vurit uv värde för de indokinesisku folkens fortsattafrihetskamp utt den svensku regeringen klurt hude uttulut sitt fördömande avFörenta stuternus unfuUskrig. 1 det tul som utrikesminister i höstus höll vidFN:s generulförsumling och som hun här har hänvisut till behandladesanfallskriget mot Indokinu just i sådunu ullmännu termer som inte ärprecisu.Hun tulude om hur "brett ut sig till Luos ochvidgats tiU ett andra ". Vad som hänt är ju att de amerikanskaimperiaUsterna utvidgat sitt anfaUskrig tUl ett gigantiskt folkmord mot ulla deindokinesiska folken. Det är ulldeles självklurt utt regeringen inte medexukthet kun sägu vud den kommer utt uttulu inför FN:s generulförsumling hösten1972. Den frågu jug ställt till regeringen gällde givetvis; och det förmodurjug även den som skrivit svuret begripit, ett läge där fortsätter sittunfuUskrig. Vi hoppus utt tvinguts upphöru med detta, men krigetshittillsvurunde förlopp ger inte utrymme för någon optimism som snubbt kuninfrius. Kruvet utt Förentu stuternu skull helt lämnu Indokinu och utt enbestämd tidpunkt, givetvis så näru i tiden som möjligt, skull fustställus fördettu tillbakadragande reses med ullt större styrku uv opinionen i vårt lundoch internutionellt. Att detta kruv restes uv en regering i Förentu nutionernuskulle stärku dennu opinionsrörelse. Regeringen bör ytterligure övervägumöjligheten uv ett sådunt initiutiv. Att åtgärder är tvingunde nödvändigu förutt frumtvingu ett slut på unfullskriget frumgår såväl uv uppgifterna om deomfattande bombningur uv Indokinu som pågår och om övrigu strider i området somuv dugens meddelunde utt Förentu stuternus delegation vid fredssamtalen i Puristillkännugivit sin uvsikt utt bojkottu sumtulen, ett beslut som är mycketorounde. Den tredje frågu jug ställt gällde upprättunde uvdiplomutisku förbindelser med Sydvietnums provisorisku revolutionäru regeringoch ett fullständigt brytunde med Saigonregimen. Utrikesministern hänvisur tUlett svur , där hun hänvisude till vud utrikesutskottet unfört isitt utlåtunde i uprU 1971, där utskottet hänvisude till vad det unfört 1969och 1970. Svuret är uUtså nej. Bläddrur man sig sålundu tillbuku i hundlingurnu, finnermun att läget i säges varu "oklurt, ömtåligt ochsvåröverskådligt". Läget syns mig emellertid tvärtom klurt ochöverskådligt. Äv Sydvietnum är fyra femtedelar befriade och kontrollerus uv denprovisorisku revolutionäru regeringen. Ett frumgångsrikt uppbyggnudsurbetepågår trots de mycket svåru omständigheternu. Utvecklingen i de befriudeområdenu står i bjärt kontrust till vud som sker i de områden som kontrollerus uvSuigonjuntun. Dennu är för sin muktutövning och existens helt beroende uvumerikunskt stöd. Den suknur ullt folkligt förtroende. Med dennumurionettregim, som endast sitter kvar tack vare amerUcanska bajonetter,upprätthåller fortfarande diplomatiska relationer. Det ger densummu ettsken uv legulitet, som i sin tur frumhåUs som ett motiv för vägrun attlämna . Därmed försvårus ulltså fredssträvandenu. En hållning av konsekvent solidaritet med Indokinaskämpande folk kräver att förbindelsernu helt bryts med Suigonjuntun och uttSverige upprättur diplomatiska förbindelser med Republiken provisoriskarevolutionäru regering. Det blir ingen isolerud hundling, herr utrikesminister 25 stuter hur tagit detta steg före oss. Under dettu anförunde övertog herr tredje vice tulmunnenledningen av kummurens förhundlingur. Kriget i Indokinu hur pågått . AllaVietnams barn och ungdomar har fötts under kriget. De hur uldrig upplevtfreden. Mångu UV dem som är vuxnu män och kvinnor har också levt hela sitt liv ikrigets skugga. När blev självständigt 1945 var det ett land somvar förött av kolonialism och av krigets härjningar. Under de som hargått har folk nästan oavbrutet tvinguts utt försvuru sittoberoende med vupen. Också de övrigu folken i Indokinu i Luos, Cumbodju ochThuUund - har utsatts för ständiga kränkningar. Kriget i är ett amerikanskt ungreppskrig. Redunmedun befrielsekumpen mot frunsmännen pågick vur uktivt engugerut, frumförullt som finunsiär uv kriget. Därefter hur genom mussivu och ständigtökunde ekonomisku insutser, oftu muskerade som u-hjälp, stött quislingregimernai , , och och derus växunde krigsmuskineri. hur umerikunsk militär personal deltagit i krigshandlingarna, och devåldsumma amerikanska bombningarna hur pågått i åtta är. Dettu krig är ett krig som riktur sig mot människornusjälvu, mot derus fredligu uppbyggnudsurbete och mot helu derus livsmiHö.Krigstekniken hur med hjälp av de yppersta av de tekniska, vetenskapliga ochekonomisku resurser som världens rikuste nution förfogur över utveckluts ulltmer skoningslös terrorapparut mot de fattiga bönder som inte krävernågot annut än fred, självständighet och sociul rättvisu. Folken i Indokinu långtur efter fred. De hur gäng på gångerbjudit förhundlingur och lugt frum fredsförslug. De hur gjort ullt för uttjämnu vägen för en fredlig politisk lösning. Derus kruv hur vurit mycket enklu;mäste upphöru med terrorbombningarna, dra tillbaka alla militära enheterfrän Indokinu och upphöru utt stödju militärregimernu, dvs. måsterespekteru de indokinesisku folkens självbestämmunderätt. Men hur genom enständig upptruppning uv krigshundlingurnu och genom ständigu subotuge uvfredsförhundlingurnu visut utt man inte är intresserad av en sådun fredliglösning som bygger på respekt för de indokinesisku folkens rätt tillsjälvständighet och till sociul rättvisu. Den svensku opinionen mot USÄ;s krig och för Indokinusfolk långtur ocksä efter fred. Vi är tröttu på utt få höru de ständigurupporternu om upptruppningen uv kriget. Den s. k. vietnumiseringspolitiken,som är ägnud på summu gäng utt förlängu kriget och luru världsopinionen omUSA;s verkligu uvsikter må hu varit framgångsrik på sinu håll, bl. u. i ,men i längden kun den inte luru någon, och den svensku opinionen hur uldrigvarit så väl medveten som om den verkliga innebörden av ;s krig och USÄ:saktuella Indokinapolitik. Den amerikanske ambussudören i lär hu sugtutt den svensku Vietnumopinionen skulle vuru i uvtugunde och att vad som skulleha åstadkommit den reaktionen skulle vuru det förhällundet utt , enhgtumbussudörens åsikt, vore på väg att uwecklu sUt engugemung i Indokinu. Jagtror, herr talman, att det svensku folket vill förbchällu sig rätten utt självtfå uttulu sig om det svensku opinionsläget. Och det ur ungeläget utt härunderstryka, att den svenska Vietnamopinionen uldrig hur varit mer engageradoch stubil eller huft en bredare förunkring än . Jug skull ge ett purexempel. medlemstul hur under det senuste åretmer än fördubbluts, och blund medlemmurnu finns nu mer än 2,5 miHoner 5* protokoU 1972. svenskamedborgure med unknytning i politisku, fuckligu, religiösu och undruorgunisutioner. Det pågår nu ständigt möten, insumlingur och undrumunifestutioner för Indokinus folk. Det senuste året hur en mussiv mujoritet iden svensku riksdugen stött PRR;s sjupunktsprogrum och kruvet utt skulllämnu Vietnum. När tUlkännuguv sitt åttupunktsprogrum vur det ingen idettu lund som lät sig lurus uv det. Den som hörde presskommenturernu i rudiodugen efter kunde finnu utt den svenska pressen nästan enhälligt förklarade uttdettu inte vur något progrum som kunde ledu till fred. Också de deklurutionersom lämnuts här i dug från företrädare för oliku purtier hur klurt visut vudden svensku Vietnumopinionen unser. Men det är sunt som umbussudören säger utt om USAverkligen skulle ge sig in på en politik som skulle ledu till fred i Indokinuoch självständighet för de indokinesisku folken skulle också anledningen tUlkritUc av den amerikanska regeringens politik upphöra. När vi samlats för att diskuterautrikespolitiken, sker det under intrycket av dessu ständigt ökudekrigshundlingur och ständigt ökude lidunden för Indokinus folk och också underintrycket uv nyu rupporter om hur vägrur medverku vid fredsförhundlingurnui Puris. Alldeles hur vi genom rudio och TV fått vetu uttUSÄ:s chefförhundlure i Puris meddelut utt inte unser det värt uttförhundlu om fred i Indokinu så länge inte de vietnumesiska representanternavill tillmötesgå de umerikunsku kruven i frågu om krigsfångurnu. Denumerikunske chefförhundluren hur också meddelut att inte anser det varanödvändigt att i fortsättningen träffas regelbundet förförhandlingar. Om dessa rapporter är riktiga, är det något mycketallvarligt som hur inträffut. Det är helt enkelt så utt vi nu står inför riskenuv ett slutligt summunbrott för de fredsförhundlingur som när de inleddes förfyru år sedun inguv världens folk så storu förhoppningur. I sinu fredsförslug hur Nordvietnum och Sydvietnumsprovisorisku revolutionäru regering som enda vilUcor för att frige deamerikanska krigsfångarna uppställt kravet att måste fustställu ett dutumför det totulu tillbakadrugundet. Det umerikunsku kruvet innebär uttvietnumesernu nu skulle tvingus lämnu tillbuku fångurnu utun någru som helstguruntier för utt den ständigu terrorbombningen och de ständigukrigshundlingurnu från umerikunsk sidu skulle upphöru. Men dettu är inte baruett fullständigt ountugburt kruv utun också ett cyniskt försök från umerikunsksidu utt föru frum krigsfångefrågan som en humanitär fräga uv störredimensioner än de lidunden som de indokinesisku folken ständigt utsätts för. Det har ökats mycket kraftigt underdet . hur i självu verket sänt nya flott- och flygstridskraftertill och på så sätt fördubblat de stridskrafter som utnytdus iluftkriget. Sydvietnum, och Cambodja bombas nu intensivare än någonsinsamtidigt som mycket omfattande tvängsförflyttningur pågår. Bombningurnu motNordvietnum är nu åter intensivu och drubbur områden ullt längre inne i lundet. När jug i höstus besökte skrev jag någraartiklur för att förmedlu minu intryck, jug beskrev då bl. u. en resa tjugo milsöder om i provinsen Hou; "De djupt grönu/isfälten, defridfullu grå vuttenbufflurnu, de mildu renu färgernu i hus och kläder, den fuktigudallrunde hettan och det lugna men ändå så intensivu arbetet skulle nästankunna skymma krigets verklighet. Det verkar otroligt att dessa byar varitutsatta för dagUgu, intensiva bombningar och luften varit fylld UV vrålundeflygplun, luftvärnseld och bombexplosioner. Men märkenu från dessu år finns också överullt i ,som var en av de mest bombude provinserna. Här finns Ham och härfinns en produktionskapacitet både på jordbruks- och industrisidan, som är avstor betydelse för folkförsöriningen. Därför bombade USÄ-planen så att markenär täckt av kratrar, hus och samhällen utraderade, skogen skövlad och bergensöndersprängda. De små byarna har först byggts upp. Men de störresamhällena och industrierna har inte reparerats. Industrierna finns fortfurandekvar i de grottor och underiordiska verkstäder, dit de evakuerats. Städerna ochandru större samhällen håUer på att byggus upp igen. Till studen hudenu ungefär hälften uv befolkningen återvänt. De flestu bor fortfarande iprovisoriska bostäder men de nya husen börjur resu sig och pä gårdurnu växeråter bununträd och grönsuker. I budorten Sum Son hude mun börjut byggu uppfuckföreningurnus semesterhem för urbeture och derus fumiHer. De blevfuUständigt förstördu uv bomber och grunuter." Sedun jug kom hem från Vietnum hur jug genom pressen ochpå unnut sätt fått vetu utt just de här byurnu och studen Than Hoa åter blivitbombade - bondbyarna, sjukhuset som jag besökte, provinscentrum i Than Hoa ochalla de hus som man hade böriut bygga upp. Och fiskarna i Sum Son hur ungripitsuv bomber och beskjutits från huvet. Det är nödvändigt, herr tulman, utt USÄ;s ungreppskrig motfolken i Indokinu bringus tUl ett slut och utt Indokinus folk nägon gång fårmöjlighet utt åter under fredligu förhållunden böriu byggu upp sinu sumhällen. Torsdagen den 23 mars 19:2 FruNILSSON i (c): Ämnet för mitt lilla unförunde i åretsutrikes- och handelspolitiska debatt är av en helt annan och mera blygsamkuruktär än det ämne som just hur behundluts här i kummaren. Den fördudiskussionen torde i högstu grud uppfordru oss alla att fortsätta ochintensifiera våra ansträngningar för nedrustning och fred i världen. Och nuöver till mitt ämne. trädgårdsodlure följer vårt lunds förhundlingurmed EEC med speciellt stort intresse. Def stod nämligen klurt gunsku snart uttdessu förhundlingur skulle kunnu innebäru, utt de svensku trädgårdsprodukternaalldeles särskilt kom i blickpunkten. Vid upprepude tillfällen har påpekat att dessa produkter, såsom nu är falletinom EFTA, skulle undantas i det nu aktuella frihundelsuvtulet med EEC. En tid verkudedet som om även EEC önskade få jordbmks- och Sådana tunkegångur frumfördes nämligen uvEEC-kommissionen. Blund EEC-stuternu mötte dettu dock stort motstånd.Instruktioner utfärdudes frän dessu stuter till kommissionen instruktionersom går ut pä att ge EEC speciella fördelar vid export av jordbruks- ochträdgårdsprodukter till . För dessu produkter vUl mun således ha en50-procentig tullreduktion och dessutom för fruktens del en förimportförbud. Det bör ocksä frumhällus utt EEC mot utomstående länderdels hur en yttre tullmur, dels tillämpur ett system med udämningsuvgifter.EEC-stuternu utgör ulltså ett murknudsområde som i motsuts till huromfattunde stödåtgärder till skydd för den egnu produktionen. EEC:strädgårdsproduktion understöds också i viss utsträckning med exportsubventioner. Det kun därför inte vuru rimligt att lämnarpreferenser pä trädgårdsområdet. Jag vUl gärna, herr talmun, anföru ett purexempel på hur en tullpreferens skulle verku. EEC hur 13 procents tull förkrukväxter och vissu plantskoleulster. Den .svenska tullen på perkilogram motsvurude . Ändå begär EEC utt skull sänkusin tull till medun tullen till EEC-ländernu fortfurunde skull . När det gäller huvudgruppen av avskurna blommor har under sinproduktionssäsong en tull på per kilogram, vilket betyddeungefär . Dennu skulle ulltsä enligt EEC;s önskemål sänkus tUl cu 10procent, trots utt EEC-tullen nu och frumdeles är . På summu sättskulle den svensku tullen för blomkål sänkus till , medunEEC-tullen kommer utt vuru . En försvugning uv den nuvurande importregleringen föräpplen och päron skuUe utun tvivel få förödunde effekt för vårt lundsyrkesmässigu fruktodling. Orsuken tUl dettu är främst de enormuöverskottsproblem som EEC-ländernu för närvurunde brottus med och som medförexportpriser vUka i vissa fall ligger långt under produktionskostnaderna.EEC-ländernas exportintressen gentemot tillgodoses nu i mycket stor utsträckningföre och efter den för svensk fruktodling kortu skyddstiden. Omnyss nämndu EEC-krav skulle accepteras av den svensku regeringen, kommer dennunäring utt ställus inför mycket storu, kunske oöverstigligu svårigheter. Jughar fått den uppfattningen att de svenska statsmakternu hur förståelse för desynpunkter som frumförts från näringens sidu. Dettu har enligt uppgift ipressen också markerats därigenom utt meddelut , uttförhundlingurnu pä dettu område måste präglus uv ömsesidighet och inte uvensidigu preferenser. Dettu noterus med tillfredsstäUelse. Av andru uppgifter i pressen skulle mun kunnu få denuppfuttningen, utt skulle gä med pä utt importeru de vuror EEC önskurexporteru till oss, om får exportera spannmål, fläsk ochandru jordbruksprodukter. Jug hoppus utt dessu uppgifter är felaktiga, och detskulle vara lugnande utt få dettu bekräftat. För oss trädgårdsodlare är detlika illa om våru produkter skull bytus mot produkter frän jordbruket eller motprodukter från industrin. Ävupplysningur om förhundlingurnu i , som ägt rum i börjun uv den härveckun, frumgår det utt hållning är oförändrud på den sektor jug härhur berört, dvs. utt förhundlingurna på jordbrukets och därmed ocksåträdgårdsodlingens område skull ske på den grundvulen utt eventuelluhundelslättnuder skall bli ömsesidigu. Jug vill ullvurligt hoppus och kruftigtunderstryku vikten uv utt den svensku regeringen håller fast vid denna sakligtsett starka ståndpunkt även vid de fortsatta EEC-för-handlingarna. Visst villvi svenska trädgårdsodlare utt dessu förhundlingar skull ledu till ett såförmånligt resultut som möjligt för vårt lands industri, men vi vill inte uttdettu godu resultut skull komma frum på trädgårdsnäringens bekostnud. Det skulle vuru en stor förlust för svenskt näringsliv, omdennu näringsgren inom en snur frumtid skulle tvingus utt slå igen sinverksumhet. De positivu sutsningur som gjorts från stutsmukternus sidu skulledå gå förlorude. Genomgripunde rutionaliseringur och omfuttundeinvesteringur i träd-gårdsunläggningurnu hur varit näringens svar på samhälletskrav, när det gäller höjd produktivitet av de i näringen insatta resursernu.Men den för näringens stubUitet på nödvändigu rutionuliseringen hurfört med sig att en betydande del uv trädgårdsföretugen under åtskillig tidfrumåt är mycket känsligu för förändringur i murknudsförhållundenu. De svensku konsumenternu behöver den svenskuträdgårdsnäringen. De hur lärt sig utt uppskuttu den godu kvuliteten på svenskfrukt och svensku grönsuker, friu från kemisku bekämpningsmedel. De hur ocksålärt sig utt sätta värde på övriga svenska trädgårdsprodukter. En ständigtökande konsumtion bör, som jag ser det, i högre grud än fåförutsättningur utt tillgodoses uv inhemsk odling. Även det svensku näringslivet behöver svenskträdgårdsnäring. Värdet uv den yrkesmässigu trädgårdsodlingen beräknus enligten undersökning som utförts inom lantbrukshögskolun till cu 570 miHoner kronorper år. EEC-förhundlingurnu måste därför även i fortsättningen förus med dessufuktu för ögonen. överläggningenvar härmed slutad. § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj :ts propositioner nr 32, såvitt avsåg orgunisutions- och unslugsfrågorrörunde myntverket, till skutteutskottet och i övrigt till finunsutskottet, nr 36 till kultumtskottet, nr 53 till jordbruksutskottet, nr 55 till sociulförsäkringsutskottet, nr 64 tillinrikesutskottet sumt nr 67, punkternu 1-4, till justitieutskottet och i övrigttill sociulutskottet. § 3 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1508 till utbildningsutskottet. § 4 Föredrogs, men bordlades äter inrikesutskottetsbetänkunde nr 3. Utvidgningen av Remmene skjutfäU § 5 Föredrogs och bifölls interpeUutionsfrumställningen nr 99. § 6 Utvidgningen av Remmene skjutfält Föredrogs försvursutskottetsbetänkunde nr 8 med uniedning uv motion ungående utvidgningen uv Remmeneskjutfält. 1 dettu betänkunde behundludesmotionen 1972:954 uv m. fl. (c, s, fp, m) vuri hemställts 1. utt riksdugenhos Kungl. Maj:t begärde en bedömning uv huruvidu nyu förhållunden inträtt påförsvursorgunisutionens eller undru sumhällslivets områden, som kunde motiveruen omprövning uv rUcsdagens beslut den 12 muj 1971 beträffunde utvidgning uvRemmene skjutfält, 2. utt riksdugenhos Kungl. Muj;t begärde en ny, unslugsberäkning med alla de kostnuderinräknude, som måste åvilu sumhället i sumbund med utvidgningen, 3. utt riksdugenbegärde, utt Kungl. Muj:t skulle uturbetu sådunu unvisningur för genomförandetav rUcsdagens beslut beträffunde Remmene skjutfält, utt exproprieringen kundegenomförus i sumförstånd med bygdens befoUcning och vuru en modell för frumtiduåtgärder i liknunde full, sumt 4. utt riksdugen iuvvuktun på Kungl. Muj:ts förslug enligt punkternu 1 och 2 ovun beslutudeuppskjuta förverkligandet uv sitt beslut beträffunde Remmene skjutfält uv den12 muj 1971. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1972:954. Till den olyckliga stämning som råderkring skjutfältet i Remmene bidrog utt när denna ödesfräga skulle uvgörus uvriksdugen i fiol, hude riksdugen debutterut Ritsem en hel dag och klockan hadehunnit bli . Då avgjordes alltså ödet för hundratalsmänniskon sitter människor på nytt vid telefonerna i bygdema kringfältet i Remmene och upplever återigen hur ödesfrågan kommer mitt . Detär många olyckliga omständigheter som har skapat den stämning som råder idessa bygder. Ätt ta upp en debatt och ställu yrkunde mot ett enigtutskott är ju någonting som man inte bmkur göra. Men när vi å ena sidan hur ettenigt utskott och å undru sidun en enig bygd, då måste mun göru det, som jugser det. Ett enigt utskott - enigt såvitt jag förstår därför att man inte harberett sig själv tillfälle att verkligen sättu sig in i vud som håller på utthändu i bygdernu kring skjutfältet i Remmene. När utskottets beslut blev känt i förru veckun, gickbudkuvlen genom bygden i form uv protestlistor. summunfattadeläget i söndugs, då den över sex spulter på förstu sidun skrev: "2 000protesterude mot 'nyu' Remmene. Vi känner oss ockuperade." hade mun ett protestmöte i Remmene till trängselfylldu bygdegård. I ingressen till sitt helsidesreferut skriver Elfsborgs Läns Tidning:"Murkägurna kring Remmenefältet kapitulerar inte. bygdenväxer---- oppositionen mot utvidgningen uv fältet i tukt med