prot · FV0916 · 1972-12-31 00:00:00 — Det finnsju inget absolut gUtigt och riktigt betygssystem det är vi alla på det klaramed - utan det gäller att hitta ett betygssystem som för generationen i frågater sig så rättvist som rimligt är, och då är det viktigt att debattera det. Om det var detta som åsyftade med talet omhäpnadsväckande ryckighet, tycker jag att omdömet inte var helt befogat. , två saker förvånade mig i Erapåpekanden. Den första var Er uppfattning att försöket med fritt valt arbeteskuUe vara så negativt bedömt. Den erfarenhet vi har fått genom olika rapportertyder pä motsatsen, dvs. att fritt valt arbete har uppskattats utomordentligtväl av eleverna. Inte minst de elever som haft bekymmer med sin skolgång har imånga faU genom det fritt valda arbetet fått en stimulans som varit välgörandeäven för andra ämnens del. hoppas vi på en ordentlig utvärdering av dettaexperiment. a. borde väl ha mtresse avatt utifrån sina utgångspunkter studera konsekvenserna av det okonventioneUamoment vi förde in i högstadiet. Den andra sak som något överraskade mig var den tolkningsom Ni vUle ge för ett enskilt lands vidkommande. Jag kaninte se att något land som skrivit under den konventionen skulle kunna geparagraferna en sådan innebörd som Ni antydde i Ert yttrande. Vad jag kanske i första hand har anledning attsäga några ord om i anslutning till diskussionen här och vad som i övrigtförevarit är läget för studieordning 69. Såsom påpekade råderdärvidlag den situationen att det föreligger samstämmiga yrkanden frän allaoppositionspartier. Dels viU man ta bort hnjeindelningen, dels vUl man upphävaden s. k. avstängningsparagrafen. Detta är anmärkningsvärt av flera skäl. För det första är det rent poUtiskt anmärkningsvärt attkommunister och borgerlighet går samman i en gemensam attack mot en vissordning -vi har sett sådant tidigare men varje gång det upprepas är vi litetöverraskade över att ni kan finna en gemensam plattform för ert agerande. För det andra är det anmärkningsvärt inte minst med hänsyntiU vad som diskuterades att mittenpartierna, som var med om den härreformen från början, om än motvilligt, går in för att riva upp beslutetom denna i en situation som den nuvarande, där ännu ingen enda elev passeratigenom systemet. Det har alltså ännu inte haft en reell möjlighet att visa hurdet fungerar. För det tredje är det anmärkningsvärt att mittenpartiernastäUer sig bakom detta krav med tanke på att ni genom er representation i U68:s referensgmpp är väl informerade om att man där i sitt övergripande arbetehar anledning att ta upp systemet i dess helhet tUl prövning i ett störresammanhang. Sammanhanget gäller då om vi skall eller inte skall styra det högreutbUdningssystemet hårdare än som sker . Vid TCO:s utbUdningsdagar hardiskussionerna pekat fram mot en hårdare styrning av systemet. Det är så mycketmera anmärkningsvärt att ni stöder motionernas krav som ni säkerhgen lika välsom jag vet hur det ansvariga ämbetsverket ställt sig i den här frågan. I dentryckta rapporten från kanslersämbetet UKÄ Aktuellt nr 13, årgång 2, har, t. o.m. med spärrad stil, klart angivits att eftersom U 68 väntas framlägga sinaförslag , är det inte aktuellt att nu diskutera mera genomgripandeförändringar av studieordning. Bakom detta uttalande står en enigstyrelse med ganska tongivande representanter för bl. a. Organisationssverigeoch Utbildningssverige. Mot detta yttrande vänder sig en person,studentrepresentanten. Han har i sin reservation klämmar, som överensstämmermed det krav ni nu ställer er bakom. Jag tycker som sagt att det är litet anmärkningsvärt attde tvä partier som stödde regeringen i den här frågan nu i denutredningssituation och debattsituation som råder kräver en ändring, sominnebär att systemet rivs upp, med aUt vad det för med sig i fråga omjusteringar, som självklart inte kan genomföras på en gång utan vilka, om deskulle genomföras, kräver en ganska lång planläggning. Det är mindre anmärkningsvärt från regeringens synpunkteratt moderater och kommunister går samman om ett upprivande av reformen,eftersom dessa två partier i själ och hjärta aldrig stäUt sig bakom den.Kommunisterna voterade mot och moderata samlingspartiet begärde uppskov medreformens genomförande. Vad som är anmärkningsvärt, ja kanske något pikant, ärde motiveringar som dessa två partier anför i sina motioner för att riva uppsystemet. De stämmer inte helt överens. Moderata samlingspartiet framhåller att eftersom systemetmed de sjutton linjerna har den utformning det har, leder till att alltförmånga av de unga studerandena slussas in på banor som pekar mot tjänst ioffentlig verksamhet. Med hänsyn tUl den stora volymen studerande och denoffentliga sektorns framtida omfattning är det inte rimligt med ett sådantsystem. Alltså vUl moderata samlingspartiet ta bort systemet. Vad man önskar sättai stället är inte alldeles klart. kommunisternas argumentering är den raktmotsatta. Just därför att dessa sjutton utbUdningshnjer är utformade för atttjäna det kapitalistiska samhäUet så önskar kommunisterna, som vUl avskaffa detkapitalistiska samhäUet, ta bort de sjutton utbUdningslinjerna. Jag måste erkänna att utan tvekan är det större logik ikommunisternas resonemang än i moderata samlingspartiets, även om jag intedelar värderingarna på någondera häUet. Det är nu utbUdningsutskottets sak att pröva detta påsedvanligt sätt. Låt mig dock innan den prövningen börjar påpeka att det inteär vanliga budgetförslag som föreligger i motionerna. Det finns visserligennågra sädana också, men de anknyter tiU kanslersämbetets krav på studievägledare.Vad man för övrigt begär är inte kortigeringar av statsverks-, propositionen,utan man vUl riva upp ett existerande system. Såvitt jag ser bör detta föranleda den behandlingen, attinnan utskottet tar sin ståndpunkt, man åtminstone hör de myndigheter som haransvar för detta systems praktiska handhavande. HerrWIKSTRÖM (fp) kort genmäle: Statsrådet sade att jag hade svepandeformuleringar när det gäUde betygsfrägornas handläggning. Är detta den endainvändningen mot mitt anförande, ber jag att få tacka för ett mycket gottbetyg. sade också att han inte kunde se någon störreskillnad mellan den tidigare utbildningsministern och dem som bär ansvaret förUtbUdningspohtiken. Jag har inte begärt att skall desavueradåvarande utbUdningsministern . Om man skall ge en kort karakteristik kanman säga att definitivt var bättre i ord än i handling. Om de nuvarandestatsråden gäller i varje fall att det finns paritet mellan ord och handling -då har jag inte uttalat mig alls om nivån i någotdera fallet. Sedan ägnade sig åt att i sak ta uppPUKAS-frågan. Jag skall inte göra det. Mina korta sekunder för den här replikenräcker inte, och vi har inte i utskottet börjat sakbehandla frågan och jag harinte själv ens hunnit läsa vare sig motion eller vänsterpartietkommunisternas. Men nog är det litet märkligt att statsrådet försökerge utbUdningsutskottet en lektion i hur vi skall behandla dessa motioner. Jagvet inte hur vår värderade ordförande skulle ha reagerat inför statsrådetsdirektiv, men en liten lektion i dekorum kan väl ändå vara på sin plats. Jagtror att och de övriga socialdemokraterna, liksom de andrapartiernas företrädare, är fullt kompetenta att bedöma hur dessa motioner skallhandläggas i utskottet. TUl sakfrågan får vi aUtså återkomma. Får jag bara sägaatt jag faktiskt trodde att bokstaven P i PUKAS stod för och inte förprestige! den 3 febmari 1972 () kort genmäle: Statsrådet var förvånad över mittuttalande om fritt valt arbete. Jag säg efter i mitt manuskript vad jag hadesagt, och jag vUl understryka att jag ingalunda har utdömt fritt valt arbetesom sådant; jag har sagt att det inte på alla håll har fått en i allo lyckligutformning. Jag exemplifierade det uttalandet med att det hade blivit hobby,lek och sysselsättningsterapi och inte ett praktiskt komplement av arbetskaraktär,och jag slutade med att säga att vi får väl titta på hur det hela har utfaUitoch på vad som bör rubriceras som fritt valt arbete. Jag är aUtså angelägen omatt understryka att det inte har fungerat riktigt bra på alla ställen. När det gäller sådana internationella konventioner somUNESCO-konventionen uppstår alltid vUket vet lika bra som jag tolkningsfrågor. Konventionerna är inte direkt solklara; hade de varit detskulle det inte ha behövts några konventioner. Jag menar att den tolkning somjag i mitt anförande har gett av håUer väl. sade att det system som U 68 ämnar föreslåkommer att medföra en härdare styrning av högskolestudierna än PUKAS. Ja, detkommer det väl på sätt och vis att göra, men det bhr en annan typ av styrningän PUKAS ger. Såsom jag har uppfattat U 68 - som jag har vissa beröringspunktermed - skall den studerande nä fram till det mål han syftar tUl genom ettsuccessivt uppbyggande av studiekurser till större studieenheter, och det skaUfinnas en stor valfrihet i uppbyggnaden. Så fungerar inte PUKAS! har ett par gångerförvånats över vad jag har sagt, och jag är förvånad över en sak som herrMoberg enligt tidningsreferaten har sagt nämligen att han närmast vUle skärpaPUKÄS-systemet i väntan på att det skall dödförklaras, vUket helt enkelt skaUske genom U 68. har vi alltså ett interregnum, då vi försöker få fyra femgenerationer studenter att slippa detsamma. Men är det uttalandet om enskärpning riktigt, och vad innebär den i så fall? HerrLARSSON i (c) kort genmäle: Eftersom frågan om fritt valt arbete kommitupp vUl jag säga att man nog inte enbart har positiva erfarenheter av det. Viinom har motionsledes gjort en hten anmärkning i kanten just om detta. Sedan vUl jag gå över till debatten om PUKAS, somstatsrådet tydligen vUle dra upp, fastän vi närmast tänkt oss att föra en mergenomgripande PUKAS-debatt senare, när våra motioner i ärendet skaU behandlasav . den 3 febmari 1972 Det är riktigt, som statsrådet säger, att vårtparti var med om tUlkomsten av PUKAS. Men det kommer ändå, herr statsråd,ganska negativa rapporter bl. a. frän universiteten. ledamöterhar varit nere vid i är och fick där motta ganska starkkritik och negativa rapporter. Jag är därför mycket förvånad över attstatsrådet inte anser att vi bör ta upp den frågan. Skall vi låta ettsådant här missförhåUande få fortsätta utan att försöka ändra på det så snabbtsom möjligt? Det är klart att man kan säga: Det där skaU U 68 klara!Ja, U 68 skaU tydligen klara aUting; men vi har också i viss mån kritiseraturedningen frän parlamentarisk synpunkt. Om man skall kunna förbättra något närdet gäller PUKAS är jag ganska övertygad om, herr statsråd, att det behövs enparlamentarisk utredning och inte bara en politisk referensgrupp som inte harnågon möjlighet att uttala sig i form av reservationer. Anledningen, , tiU att jag gjordedet senaste påpekandet beträffande studieordningen var att den som stårsom första namn på en av motionerna i det första inlägget i denutbUdningspolitiska delen av debatten sade, att det parlamentariska läget nu ärsådant, att vi redan i vår kommer att fä en ändring tUl stånd av dennastudieordnmg. Ingen av de övriga talarna gjorde någon invändning mot dettauttalande. När den ansvariga myndighetens personal som följer mycket nogariksdagsdebatterna - finner detta har den anledning att, om ingenting annatsägs, räkna med att det kommer ett sådant beslut. Och den måste i enlighet medsin uppgift vidtaga åtgärder för att de studerande som skallbörja sina studier tUl hösten skaU kunna komma in i systemet. Vad skaU den haför utgångspunkt för detta arbete? Det är ju inte här fråga om ett sedvanligt förslag tUländrat anslag, utan om en förändring av ett organisatoriskt system, som är såkomplicerat att det kräver ett mycket omfattande förberedelsearbete. Denansvariga myndigheten måste på ett tidigt stadium komma in i bUden för att inteungdomarna skaU få en ännu svårare situation än den de redan har.Här är det verkligen inte fråga om prestige utan om omtanke om de ungdomar somskall börja sina högre studier . Jag skall inte heller gå in i någon realdiskussion här,eftersom frågan i sedvanlig ordning skall förberedas och senare tas upp tUl ensakdiskussion. Jag vUl bara säga till att man bör läsa intebara tidningsrubriker utan också vad som står i artiklarna. Alltför ofta händerdet att rubriken inte riktigt täcker artikelns innehåll. I den artikel som Niåsyftar och som även tog upp i sitt inlägg - jag förbigick den medtystnad, jag tyckte inte det var någonting att tala om - säger jag en ganskabanal sanning, som leder tUl en missvisande rubriksättning, nämligen att jagsjälvfaUet inte är intresserad av att göra en ändring i systemet. Men i dagenssituation är debattläget sådant - efter TCO-dagarna och inläggen som följde pådem att om en ändring av politiska skäl kommer tUl stånd i systemet borde den gå i riktning mot en Det var aUtså ett hypotetiskt resonemang i artikeln fränmin sida, och tidningen innehöU dagen därpå en av mig påpekad korrigering. () kort genmäle: Jag kan naturligtvis inte ta något ansvar förvad talesman i denna fråga har sagt i sitt inlägg . Jag harockså svårt att se hur PUKAS plötsligt skuhe kunna bli främst en partipolitiskfråga. Det är väl ändå i första hand en utbildningspolitisk angelägenhet, sominte med nödvändighet behöver göras till en fråga, i vUken partiprestigen skaUfäUa avgörandet. Statsrådet säger, att hans instruktion tUlutbildningsutskottet om hur PUKAS-motionerna skulle behandlas var dikterad avomtanke om studenterna. Ja, statsrådet, och centerpartietsPUKAS-motion har väckts av omtanke om både studenter och lärare. () kort genmäle: Jag tolkar vad statsrådet sade på dettasätt: Om en ändring av PUKAS skaU ske innan U 68 lämnar sitt studieordningsförslag,går den i riktning mot skärpning, inte mot mUdring. Vad jag skulle vilja se iväntan på U68:s studieorganisation, vore en mUdring av systemet i riktning motvad U 68 kommer att föreslå, efter vad jag kan förstå med den uppbyggnad avstudiekurserna som jag skisserade. Jag tycker att det här är en ointressantdiskussion eftersom det gäUde en tidningsdebatt och det sätt på vUket den varupplagd. Tolkningen, , är inte alldeles korrekt. Vad jag , som ansvarig minister för det härområdet, självklart anser är att den typ av justeringar i det nuvarandesystemet som vi genomfört sedan systemet sattes i gång, på basis av vunnaerfarenheter och förslag från kanslersämbetet men inom systemets ram,fortlöpande skall genomföras om argumenten därför är tillräckliga.Kanslersämbetet har ju t. o. m. i den här skriften jag åberopade annonserat enskrivelse tiU regeringen med förslag till sådana ytterligare småjusteringar somdock inte leder tUl någon förändring i de gmndläggande reglerna. Den skrivelsenväntar vi endera dagen. Det bhr givetvis en delikat uppgift för mig och regeringenatt pröva den frågan när det här i ligger motioner från defyra oppositionspartierna som föreslår att man, utan angivande av tidpunkt,skaU rasera systemet i dess helhet. Detta är i ett nötskal innebörden av vadman anser. Fru andre vice talmannen anmälde att att tiU protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytteriigare replik. Pä förslag av fru andre vice talmannen beslöt kammaren attuppskjuta den fortsatta överläggningen till . Nr 16 § 15 Interpellation nr 41 ang.användningen av bekämpningsmedlet Ordet lämnades på begäran till HerrANDERSSON i (s), som yttrade: Efter giftnämndens beslut den 1 febmari 1972om användning av fenoxisyror, vUket innebär att behandling med hormoslyr m. fl,preparat av kalhyggen äter blir tillåtna i skogen, finner jag anledning attånyo ta upp frågan om dessa medels användning på ifrågavarande sätt. beslut som fattades under stor oenighet harmottagits med undran och oro av en stor allmänhet. Beslutet måste innebära attdet nu är fritt fram för flygbesprutning av skogsområden. Trots allalarmrapporter och tveksamheten om giftets verkningar fattar man beslut som kanvålla skador på såväl människor, djur som natur. beslut innebär att vid flygbesprutning ikalhyggen med fenoxisyror skogsägarna först mäste annonsera i ortspressen ochuppsätta skyltar vid stigar och tillfartsvägar med varning att giftspridningpågår. Så enkelt tar giftnämndens majoritet på denna, enligt minmening, allvarliga fråga. Genom dessa annonser och anslag anser giftnämnden atttredje man skyddas mot att ovetande utsättas för medlen. Personligen anser jag det vara en kränkning avallemansrätten att pä detta sätt genom bespmtning från flygplan förgifta ochhelt avstänga stora skogsområden för allmänheten. Det är enligt min meningoroande att människor, som vistas i skog och mark i sitt arbete eller på fritidsöker sig dit för rekreation, bär- och svampplockning m, m,, skall hotas attdrabbas av förgiftning. Med hänvisning tUl vad jag sålunda anfört hemställer jagom kammarens tillstånd att tUl herr socialministern fä ställa följande fråga: Avser statsrådet att aktualisera lagstiftningsåtgärder föratt förhindra spridning av växtgifter genom besprutning frän flygplan päskogsområden som är tillgängliga för allmänheten? Denna anhållan bordlades, § 16 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:ts proposition nr12 med förslag till lag om ändring i kommunallagen (1953:753) m, m, § 17 Anmäldes och bordlades följande motioner; Nr 1469 av i Luttra m. fl. Nr 1470 av herrar i och Nr 1471 av hen m. fl. Nr 1472 av m. fl. Nr 1473 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 4 med förslag till rättshjälpslag m. m. § 18Meddelande ang. enkla frågor den Meddelades att följande enkla frågor dennadag framställts, nämligen 3 febmari 1972 Nr 47 (vpk) till herr inrikesministern omskärpta bestämmelser om varsel vid avsked anden och permitteringar: Är statsrådet beredd att ta initiativ tUl skärptabestämmelser i syfte att stävja kringgåendet av varselbestämmelserna vidavskedanden och permitteringar genom att sådana åtgärder vidtas etappvis motmindre än fem anställda, varvid iakttagande av sådant varsel icke erfordras,men som sammantaget sätter varselbestämmelserna ur kraft? Nr 48 (vpk) tUl herr jordbruksministernangående användningen av bekämpningsmedlet hormoslyr: Anser jordbruksministern för sin del tUlräckligtgodtagbara skäl föreligga för en återgång till användning av fenoxisyror(hormoslyr) inom skogsbruket samt att den starka tveksamheten om medletsanvändning motiverar en prövning av frågan inom regeringen? Nr 49 i (c) tUl herr socialministern angående användningen av bekämpningsmedlet hormoslyr: Anser statsrådet beslutet om upphävande av det temporäraförbudet mot användande av hormoslyr vara tUlfredsställande? Nr SO () till herr justitieministernangående ändringen av bestämmelsernaom olaga vapeninnehav: Är statsrådet villig ge kammaren en redogörelse för deninformation som lämnats om de av vårriksdagen 1971 antagna ändringarna ilagstiftningen om olaga vapeninnehav samt för erfarenheterna av den nyalagstiftningen? § 19 Kammaren åtskildes .