prot · FV09110 · 1972-12-31 00:00:00 — Men ett oeftergivligt krav är enligtmin mening att vad det än blir av anslag skall det bli lika fördelat. Det ärett rättvisekrav som jag har mött inom idrottsrörelsen. Ang. stödet till idrotts- och ungdomsorganisationerslokala verksamhet Ang. stödet tiU idrotts- och ungdomsorganisationerslokala verksamhet man därtill nöds kan acceptera begränsningar, men man vill att alla skall behandlaslika. Man vUl inte acceptera tanken att den ena aktiviteten är mindre värd änden andra. Vid den förestående statsfinansiella prövningen vore det lyckUgt,om dessa principer blev beaktade. Och en hädisk tanke: Jag tror att man alltid inomungdomsvärlden, inklusive idrottsrörelsen, kommer att anse bidragenotillräckliga. Och det är väl, ärade kammarledamöter, enbart glädjande att manhar högt uppdrivna ambitioner och därför ocksä ställer anspråken högt inomidrottsorganisationerna liksom på andra häll inom- ungdomsvärlden. Vi skallinte begära av idrottsledarna att de skall förstå politikernas problem medprioriteringar och otillräckliga resurser på olika områden av samhällslivet.Idrotten är en stor och mäktig folkrörelse, som får stöd frän många håU; viskall erkänna att det kan finnas personer som anser att det allmänna har gynnatden folkrörelsen i osedvanligt hög grad. Jag vill inte gärna betraktaaktivitetsstödet som en lösryckt företeelse. Det är viktigt, det är väsentligt,det har en stor betydelse för den lokala aktiviteten, men det skall sestillsammans med stödet i övrigt från staten, frän landstingen och frånkommunerna. Man har här åberopat borgarrådetSundström i . Det är mänga intressanta och kloka synpunkter han anföri dagens hörnartikel i . Jag delar också den uppfattning som komtill uttryck i hans brev till statsminister . I detbrevet talar inte bara som borgarråd i , utan hantalar dessutom i egenskap av ordförande i idrotts- ochfritidsdelegation. anför i brevet tiU att kommunernasutgifter för fritidssektorn visade en mycket påtaglig öknmg, att kommunernasnettoutgifter för barn och ungdom samt sport, bad och friluftsliv uppgicktill och att motsvarande siffra för , som är detsenaste året med officiell statistik redovisad, är . Dethar sannerligen skett någonting på detta område. Mot denna bakgruijid och medhänvisning till den inflammerade debatt vi haft om det lokala enligt hans mening aktivitetsstödet har att starka skäl talar för en allmän översyn av hela bidragssystemetgenom en särskild utredning. Man bör därvid söka fastställa principerna | förett enhetligt system av bidrag till ungdomsorganisationerna frånlstat,landsting och primärkommuner. En snar och ordentlig översyn av hela dettabidragssystem bör enligt mening komma till stånd - och jag förmin del delar den uppfattningen. Jag tror att det vore bia om regeringen togfasta på det rådet. J(c): Jag tror att det finns en viss risk att man idebatten om detta aktivitetsstöd, framför aUt i ma.ssmedia, kommer att ställaidrottsorganisationernä gentemot de andra organisationer som . Både idrotts- och andra organisationer har, som jag ser det, ettgemensamt |mäl, nämligen att försöka öka förståelsen för ungdomsverksamheten istort. Till det här resonemanget hör också att det i vissa lägen kan varasvårare att bedriva en verksamhet som medför något slagav budskap, oavsett om det är politiskt, religiöst eller vad det än må vara.Ofta bedrivs denna verksamhet enbart av ungdom, och i förhällande till sinomfattning bedrivs verksamheten av relativt många lokalavdelningar. När man diskuterar detta stöd tUl organisationerna tyckerjag inte att man bara skall se till en enda del av stödet. Man kan inte isoleraaktivitetsstödet frän andra former av stöd som samhället ger tillungdomsorganisationerna. Det finns skäl, tycker jag, att redovisa litet av detstöd samhället ger tih olika typer av organisationer. Det stöd somidrottsrörelsen får är organisationsstöd , anläggningsstöd24 mUjoner, lokalt aktivitetsstöd 13 miljoner, visst utbildningsstöd 10miljoner, beredskapsarbete kanske till ett värde av 30 miljoner, insatser avarkivarbetare ca 350 tUl ett värde av kanske . Kommunernasinsatser kan kanske värderas tUl 450 mUjoner kronor och landstingens kansketill 10 miljoner. Detta skulle göra att idrottsrörelsen åtnjöt samhälleligtstöd på sammantaget . Jag ber att få tillägga attdessa siffror är ungefärliga. Ser man pä de övriga organisationerna, så finner man attde i organisationsstöd har ungefär 14 mUjoner kronor, aktivitetsstöd 4,5miljoner och kommunalt stöd . Dessutom tillkommervisst stöd för nykterhetsfrämjande verksamhet. TiUsammans skulle det göraungefär 125 miljoner till de övriga organisationerna mot idrottens 600miljoner. Jag tycker det finns anledning att redovisa de härungefärliga siffrorna därför att de bör kunna ge en rättvisare bild avverkligheten än den debatt som förs i massmedia. Det förslag som nu presenterar i sinapetita innebär en ökning av statsstödet till idrotten för nästa budgetår med 7miljoner kronor, dvs. från 13 till 20 miljoner. För de övriga organisationernainnebär det en uppräkning med 1 mUjon, frän 4,5 tUl 5,5 miljoner. Detta betyder aUtså att idrotten för det här året beräknasfå en ökning med , medan övriga organisationer får 1 miljonkronors ökning. Jag kan personligen inte, som representant för en av de s. k.övriga organisationerna, komma till någon annan slutsats än att skolöverstyrelsenför nästa budgetår mycket starkt har gynnat idrotten. Därför tycker jag att mankan upphöra med resonemanget om ett motsatsförhållande mellan idrottensorganisationer och övriga organisationer. Skulle det dessutom bli så att man inte somskolöverstyrelsen föreslår - gör anslaget tUl ett förslagsanslag, går detkanske inte ens att förverkliga de målsättningar som man nu hoppas nå. Jag vUldock i den här debatten slå fast en sak, nämhgen att det är viktigt att stödetäven fortsättningsvis baseras på verksamhetens omfattning. Det är angeläget attslå fast detta. Jag vUl ocksä starkt betona att idrottsorganisationerna och deandra organisationerna har ett gemensamt intresse att försöka skapa förståelseför ungdomsverksamheten, och det är därför jag har velat redovisa dessasynpunkter. När det gäller själva interpellationssvaret tycker jag,som en del andra, att det egentligen inte tillräckligt klart framgår vadCamilla Odhnoff anser i frågan. Man hade åtminstone kunnat hoppas attstatsrådet skulle Ang. stödet tiU idrotts- och ungdomsorganisationerslokala verksamhet Ang. stödet tiU idrotts- och ungdomsorganisationerslokala verksamhet tala omvad hon har för uppfattning om anslagsfrågan - om det skall vara ettförslagsanslag eller inte. Det hade, tror jag, kunnat ge en bild av statsrådetsambitionsnivå i detta faU. Det stär alldeles klart efter den hittillsförda debatten i kammaren, att aUa partier har ett stort intresse av attstimulera och stödja idrottsverksamheten. finns det en chans för statsrådetatt i den här diskussionen också redovisa regeringens inställning isammanhanget mot bakgrund av vad som här sagts från de olika partierna. Jag skulle vilja ta upp frågan ur en annan aspekt. Om mansynar den inkomst utifrån som idrotten har fått , så visardet sig rent allmänt att den inkomsten har minskat. Det beror pä olikaomständigheter. Massmedia har övertagit en del av åskådarna vididrottsarrangemang osv., och det är ett ganska hårt slag i och för sig försvensk idrott, därför att idrottsrörelsen som sädan genom vad den fått in fränåskådarna haft möjligheter att pä ett eller annat sätt understödja denungdomsverksamhet som måste bedrivas i samband med idrottsverksamheten.Försvinner en del av dessa inkomster finns inte samma möjligheter som tidigare.Jag vet inte om regeringen har räknat med att dessa inkomster är så stora inte behöver ha samma system här som man har för de andra organisationerna. Vi är ju på det klara med hur angeläget det är att stödjaidrottens ungdomsverksamhet, och då vill jag fråga statsrådet: interegeringen mot bakgrunden av vad idrotten betyder ha en viss beredskap för attkunna möta liknande situationer i fortsättningen? Vidare håller jag med mina riksdagskolleger om att detmäste företas en ändring av bidragsreglerna, och jag vill fråga om vi kan räknamed att idrottsrörelsen i fortsättningen inte kommer att ställas i sammasituation som den nu gjort? Något besked i den frågan lämnades inte istatsrådets svar, men det är ett besked som är mycket väsentligt för oss. Vihar ju föreslagit att det anslag det här gäller skulle vara ett förslagsanslag,om detta är den enda möjliga vägen att klara situationen. När idrotten nu fårså mycket mindre inkomster, rent aUmänt sett, skulle jag mycket gärna se attregeringen visar intresse för att åstadkomma en beredskap, som geridrottsungdomen ett bättre underlag för sin verksamhet än den nu har. Sedan har det också gjorts gäUande att idrottens situationär bättre än andra organisationers, men där fär man nog se på den saken liteannorlunda än man gör. Organisationerna utgår från en samlad budget för sinverksamhet, och idrotten har hittUls haft tillgäng till inkomster utifrån somman kunnat fyUa pä med. Men de inkomsterna har uteblivit alltmer, och ivissa sammanhang har detta betytt nära nog en katastrof för idrotten och gjortdet omöjligt att arbeta som . Jag tycker det är mycket viktigt att man frånsamtliga partier här i så klart har deklarerat sin syn på värdet avdet arbete som utförs i våra ungdomsorganisationer. Ur ungdommarnas egensynpunkt är det också ytterst angeläget att samhället stöder det fria föreningslivetbåde på idrottssidan och när det gäller verksamheten i övriga organisationer,alltså att vi främjar både fysisk och psykisk utveckhng av personligheten ochger ungdomarna möjliglieter att leva sig in i vad vi menar med demokratisksamverkan. Från samhäUets synpunkt är det om möjligt ännu meraangeläget att alla ungdomar fär den demokratiska fostran som ungdomsorganisationernakan ge. Där vUl jag instämma med de mänga talare som här givit uttryck ät sinuppskattning av den verksamhet som utförs av ungdomsledare, idrottsledare ochorganisationsledare ute i landet. I uppskattningen av vad som görs på detområdet tycks vi alla vara ense. Beträffande de frågor som här framställts och dekommentarer som gjorts är det emellertid några saker som vi här mäste försökareda upp. Vi har varit inne pä hur hamnade på den linje som såsmåningom resulterade i ett beslut. Dä tycker jag det är viktigt att erinra omatt kulturutskottet har godtagit de anslagsberäkningar som lades fram samt attutskottet ocksä har godtagit att anslaget fördes upp som reservationsanslag.Detta blev också beslut. Ätt regeringen i efterhand skulle beslutanågot annat är helt orimligt att vänta sig. 1 fråga om den i propositionen föreslagna fördelningenmellan idrottsorganisationerna å ena sidan och övriga organisationer å andrasidan uttalade utskottet att det fann uppdelningen lämplig och att anslagetskulle vara ett reservationsanslag. Jag tycker det är ett något lättsinnigtargumenterande när man säger att beräkningarna varit sä osäkra att anslaget avden anledningen borde förts upp som ett förslagsanslag. 1 samband med att anslaget sattes upp som ettreservationsanslag uttalades också klart att om antalet sammankomster skulleöverskrida de 1,3 mUjoner för idrottsorganisationernas del och de 0,45 miljonerför övriga organisationers del som man hade räknat med sä skulle man inte kommaupp i per sammankomst. Efter vad jag har inhämtat harskolöverstyrelsen och utförligt informerat om bidragsgivningenoch ocksä tagit upp konsekvenserna av att anslaget var begränsat. för nägon tid sedan gjorde en uppvaktning hos migframfördes därifrån att informationen gått ut pä att om det blev tillsammans1,3 miljoner sammankomster inom idrottsrörelsen sä skulle man få förvarje sammankomst; om det blev dubbelt sä mänga sammankomster skulle man barafå hälften så mycket. Jag tror att det stämmer med vad som har informerats päövriga häll i landet. Det har alltså varit klart pä den här punkten att någotlöfte om under alla förhållanden inte har givits. Däremot har detklart sagts ifrån att under vissa förutsättningar skulle kunna utgåper sammankomst. När det gäller den uppkomna situationen med en kraftigtökad aktivitet, som inte kunnat förutses, har det anmärkts från en del håll attsvaret inte har varit tillräckhgt klart pä den punkten. Det är tydligen baraherr som har läst ända till slutet, där det sägs: "Beredningen avfrågan om anslag på tilläggstat för att tillgodose behovet av kompletterandebidrag i de fall de nya bidragsreglerna medfört ett ogynnsamt utfall ijämförelse med /71 kommer att samordnas med Ang. stödet tiU idrotts- och ungdomsorganisationerslokala verksamhet Ang. stödet tiU idrotts- och ungdomsorganisationerslokala verksamhet prövningenav anslagsfrågorna för /74." Det är alltså en klar utfästelse att frågan om anslag pätilläggsstat för att tillgodose behovet av kompletterande bidrag tillföreningar som kan ha fått ett sämre utfaU än under tidigare budgetär skallsamordnas med prövningen av anslagsfrågorna för /74. Det är självklart att man mäste se detta problem i stort.Man kan inte bara rycka loss en liten fråga och tro att man kan lösa den utanatt ha utblickar över andra fält i samhället. Det har ocksä klart deklareratsav en del av talarna i denna debatt, och vi kanske inte behöver fördjupa oss iden diskussionen. Jag kanske inte heller behöver fördjupa mig i det orimhga iatt jag under pågående budgetberedning skulle uttala mig om hurbidragsgivningen skall läggas upp. Till frågan om anslag pätilläggsstat återkommer vi alltså. Flera av talarna har också frägat om det är aktuellt mednågra förändringar i bidragsgivningen. Jag vUl säga till attorganisationerna enligt propositionen skulle ha fått en säkrare ekonomisk grundatt stå på. Men den anknytning till medlemsantalet som propositionen föreslogvann ju inte gehör, och vi har alltså ett rent aktivitetsstöd. fråga huruvida idrotten i fortsättningen intekommer att diskrimineras kan väl ses tillsammans med fråga om detnu är tid att åstadkomma jämlikhet mellan organisationerna. i Gävlevar ocksä inne pä den frågan och hade synpunkter pä andra organisationer änidrottsorganisationerna. räknar i sitt förslag med enuppräkning av det lokala aktivitetsstödet för idrottsorganisationerna med 177procent, medan man för övriga organisationer rekommenderar en uppräkning med 67procent. Om detta är jämlikhet eller ej behöver vi kanske inte ens ta upp tidenmed att diskutera. Jag tror att det är viktigt att man i sammanhanget ser tillsamtliga organisationer och försöker utforma stödet sä, att verksamheten inomalla ungdomsorganisationer kan främjas. Ätt aktivitetsstödet, som har pä nacken, har haften hel del barnsjukdomar är väl uppenbart. I arbetsgruppens rapport tillskolöverstyrelsen har ocksä en hel del synpunkter kommit fram pä förbättringaroch förändringar som skulle kunna innebära ett bättre stöd. Denna rapport harjag rätt fått in, och jag tycker det är rimligt att vi får studera denytterligare för att sedan utan någon större tidsutdräkt kunna tastäUning tUl hur man skaU förbättra aktivitetsstödet. Det har nämUgen ocksåkommit fram i rapporten att det finns mänga positiva sidor av detta stöd. Dethar visat sig vara ett lätthanteriigt och smidigt sätt för organisationerna attredovisa sin verksamhet, och de har pä ett enklare sätt kunnat få sig medeltilldelade. Det är alla skäl att ta vara på fördelarna av systemet, men vimäste också försöka att få bort nackdelarna. Nackdelarna kommer fram, när ställer frågan,om bidraget är aktivitetsfrämjande. Den frågan är väldigt svär att besvara, tyden redovisning som föreligger ger inte underlag för att bedöma i vad mänden redovisade ökningen av aktiviteter i jämförelse med dem som fanns närfritidsgruppsstödet fungerade beror pä en reell ökning av aktivitetereller på att man med nuvarande aktivitetsstöd kan redovisa aktiviteter sjudagar mot tidigare bara , eller om ökningen beror påatt man fått en mycket kraftig minskning av antalet deltagare isammankomsterna. Ingen redovisning har gått att få fram som kunnat ge ett klartsvar på dessa punkter. i har, förutom bitterhet över att anslagenär beroende av det allmänna budgetläget, en bitterhet som han väl får försökaatt leva vidare med, också en del funderingar över aktivitetsstödet. Jag harredan besvarat hans frågor, om aktivitetsstödet kan vara bra, men jag skullevilja ta upp en liten detalj, där han går in på det som något oegentligt kallasför CamUlapengarna. Det kan vara skäl att nämna att denna benämning sattes påett anslag ur arvsfonden och att det kanske med lika stor rätt kan kallas förHarpsundspengarna. Detta anslag kunde vi nämligen ta fram efter denungdomskonferens som hölls på . Det ärmedel som kunnat användas av samtliga ungdomsorganisationer för försöksverksamhetmed aktiviteter för barn i åldrarna . Detta nämner jag som en parentes. tog upp flera viktiga frågor. En del av demhar jag redan berört här. Jag håller med om att, även om detkanske är ett tUlfälligt bekymmer att möta representanter för en ungdomsrörelsevilka anser sig iUa behandlade, sä är det ändå skönt att ungdomarna reagerar,att man kan komma till tals med varandra och att ungdomarna har högt uppdrivnaambitioner och anspråk. sade att anslagen från stat, landsting ochkommuner måste ses som en helhet. Jag delar hans uppfattning på den punkten. Avde siffror som refererade framgår att kommunerna gör mycket storasatsningar, och i vad gäller det lokala aktivitetsstödet är det på många sättnaturligt att anse att kommunerna är närmast att bedöma hur stödet skall gesut. Det ligger mycket i det krav som här för fram och som ThorstenSundström har uttryckt, nämligen att det behövs en allmän översyn avbidragssystemet. Jag återkommer sä småningom till den frågan. Jag är inteberedd att ta upp den här och . i har jag tidigare bemött. Jag tycker detär välgörande att fä den balans i debatten som en röst frän organisationerutanför idrottsrörelsen ger. Det är ett oerhört värdefullt arbete som utförs avalla dessa ungdomsorganisationer. Ätt några organisationer nu har gjort starkauttalanden skaU inte innebära att de som icke har gjort sig lika starkt hördaskall diskrimineras. Det är visserhgen något fler medlemmar i idrottsrörelsen -de medel som talade om går ut till verksamhet bland 1,4 mUjonerungdomar inom idrottsrörelsen - men övriga organisationer har en icke föraktligmedlemskader pä ungefär I miljon ungdomar. Det är viktigt att båda dessa delarav ungdomsväriden kan stödjas. har konstaterat att alla parterhar intresse av att stimulera idrotten. Det är ett konstaterande som vi kaninstämma i. Jag vUl till slut med i önska attdet skall vara möjligt att finna vägar till en tUlfredsställande lösning. Ang. stödet t dl idrotts- och ungdomsorganisationerslokala verksamhet Ang. stödet till idrotts- och ungdomsorganisationerslokala verksamhet Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): Till skulle jag vilja säga attdet nog var en logisk kullerbytta när han först talar om rättvisekrav för att inästa mening hävda att anslagen till idrottsrörelsen alltid kommer att vara förlåga enligt de flestas uppfattning. Jag tycker inte att man skall blanda ihop dessasaker. För min del ser jag den nu diskuterade frågan som ett rättvisekrav, ochdet är frän den utgångspunkten jag här har debatterat. Samma sak gäller i . Jag tycker inte skall göra ett motsatsförhållande mellan idrottsorganisationer och övrigaorganisationer. Det gäller att åstadkomma en rättvis fördelning. Ingenmänniska har hävdat att man skulle ta ett enda öre från de , som övrigaorganisationer fär, för att ge idrotten litet mera. Det gäller att åstadkommaen rättvis fördelning så att alla blir likadant behandlade. Det har här talats mycket om aktivitetsstöd och annatstöd. Men är det fråga om ett aktivitetsstöd, skall vi ordna ett sådant, ellerockså fär man kalla det för någonting annat. De siffror som visarupp betyder, att det inte varit något aktivitetsstöd i den mening vanligamänniskor uppfattar ett sådant. Om jag förstått och den här debatten rätt ärdet meningen att vi skall gå ut till våra idrottsorganisationer och säga attdet just nu inte blir nägon rättelse beträffande orättvisorna. Men i framtidenskall idrottsorganisationerna inte bli diskriminerade. Den smäll ni åkt på fårni ta . Kanske kommer någonting att ges på tilläggsstat. Detta kommer dockatt prövas och samordnas först med anslagsfrågorna för /74. Detta är ett mycket nedslående besked för deorganisationer som verkligen blivit lurade därför att de trott något så när påde löften som givits. De hade hoppats att inte komma så längt frän 10 kronorsom riktmärke som ner till . Sedan vUl jag notera vad sade i sitt senasteanförande; Hon sade: Det är klart att vi kommer att återkomma på tilläggsstat.Jag har noterat detta som ett plus, men min interpellation avsäg just atttillgodose rättvisekravet att lätta bördan för alla de idrottsorganisationersom nu fär bara 6:22 och för vilka den verkliga skillnaden i stöd kan blidubbelt sä stor i och med att de kommunala bidragen oftast följer de statliga.Dessa organisationer har det verkligen bekymmersamt , och de ser i och meddetta svar och denna debatt nu inte någon lösning på problemen. HertOLSSON i (); Först ett par synpunkter på de miljoner somman bollat med frän talarstolen - jag tänker på , ochCamUla Odhnoff. Man säger att stödet till idrotten uppgår till mycket storabelopp. 1 rättvisans namn måste man - vilket också sades i enbisats av tala om att detta är pengar avseende helafritidssektorn; det är kommunersinköp av skogsområden tUl fritidsändamål, det är byggande av småbåtshamnar päVästkusten, det är iordningställande av campingplatser, byggande avfritidsstugor i . Det är till och med sä att i det statligaanläggningsstödet till idrotten ingår även bidrag till t. ex. kanal. Men även om man räknar bort de hundratals miljoner somsatsas på övrig fritidsverksamhet görs det stora satsningar på idrottshallaroch idrottsplatser. Det bör inte leda till slutsatsen att man så att säga skallgöra halt när det gäller stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet.Det är viktigt att man ocksä garanterar en hög verksamhet just i dessa nybyggdaidrottshaUar, pä de nybyggda idrottsplatserna osv. Det gäller ju att hållaungdomarna "i gång". I det avseendet har detta stöd fått en olyckligutformning. Det utgör ändå en ganska liten del av samhällets totala satsning.Vad är det för mening med att bygga för om man intekan se till att det finns aktiviteter på idrottsplatserna och i hallarna, omrisk finns för att bromsarna slås till? Jag vill försynt fråga i , eftersom jaginte riktigt förstod hans inlägg, om det är något fel på värt krav pä rättvisamellan organisationerna så att samma verksamhet får samma bidrag oavsett om denbedrivs av politisk, nykterhets- eller idrottsorganisation. 1 sitt senaste inlägg sade statsrådet att det ärviktigt att samtliga partier deklarerat sin syn på värdet av idrottensverksamhet. Det är glädjande att hon uppfattar det så och känner att hon färstöd för äskanden här i kammaren om ytterligare bidrag till den lokala verksamheten.Jag hoppas att statsrådet nu känner sig sä pass styrkt av den här debatten attvi kan vänta oss ett steg från ord till handling ganska snabbt. Sedan lägger statsrådet in ett stycke historia isitt anförande. Det gäller bl. a. vad kulturutskottet yttrade år 1971.Socialdemokraterna och kommunisterna sade då att det skulle varaett reservationsanslag, det är riktigt. Men hela oppositionen fp, c och m vändesig mot det och ville ha ett förslagsanslag. Det är omöjligt och orimligt attregeringen gör något annat än vad kultumtskottet har sagt, säger statsrådetOdhnoff. Men kulturutskottet har också sagt följande fyra saker,och det är mycket viktigt att man inte glömmer bort det i den här debatten.Utskottet sade för det första i sitt betänkande 1971:12 pä sidan 6: "Såsnart underlag föreligger för en bedömning av medelsätgängen under det förstaåret i det nya bidragssystemet bör man gå över till förslagsanslag.