prot · FV0911 · 1972-12-31 00:00:00 — Ang. användningen av vägsalt § 1 Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. § 2 Meddelande ang. utrikes- och handelspolitisk debatt Jag får meddela att en utrUces-och handelspolitisk debatt hålles , då sammanträdetplanenligt börjar . Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, m 28, och anförde: har frågat mig om det pågår någraundersökningar om vägsaltets ekologiska effekter och om jag avser att verka fören kraftig minskning av användningen avvägsalt vid snöröjning tills störrevetskap om verkningarna föreligger. På vägar med stor trafik normalt mer än 2 000 fordon perdygn -används kemisk halkbekämpning. Det innebär att man påför en liten mängdsalt vanligen natriumklorid per kvadratmeter vägyta - före eUer ibörjan av nederbörd på vägen. Man kan därigenom som regel förebygga isbildningpå vägen i motsats till vid sändning, som kan utföras först efter det att isbUdats och halka uppkommit. Även vid sändning används normalt en hten mängdsalt som tUlsats bl. a. för att fästa sanden vid isen pä vägbanan. Vid kemisk halkbekämpning rör det sig alltså om småmängder salt räknat per meter väg och vid sändning om ännu mindre. Isammanhanget kan jag nämna att salter har använts för vägändamål sedan omkringår 1930. I de flesta länder med vinterklimat bedrivs undersökningarom lämpliga kemikalier för halkbekämpning. Undersökningar har också utförts föratt utröna eventuella risker för skador såväl på vatten, växter, djur ochmänniskor som exempelvis på biologiska bäddar i reningsverk vid användning avsådana ämnen. Som jag har sagt i också i samband med enfråga om saltbehandling av vägar och gator - har dock iyttrande uttalat att förbud eller restriktioner inte är motiverade frånnaturvårdssynpunkt under förutsättning bl. a. att saltet hanteras med försiktighet.Enligt vad jag inhämtat gör samma bedömning . Med hänsynhärtiU och tUl att en kraftig minskning av användningen Ang. användningen av vägsalt av saltför halkbekämpning på vägarna inte är möjlig utan en allvarlig försämring avtrafiksäkerheten är jag inte beredd att förorda en sådan minskning. Vägsaltet har ju ofta stått i debattens centrum. Slasketoch modden på en nysaltad väg har irtiterat många bUister, med påföljd attsaltets välsignelse som snöröjningsmedel starkt satts i fråga. Jag viU, herr talman, gärna deklarera att jag ingalunda ärute för att begära ett stopp för saltningen på vägarna. Jag tror att trots allainvändningar som gjorts har ändå väghållarna räddat åtskiUiga livgenom att se tUI att de mest använda väg- och gatusträckorna med saltets hjälphållits någorlunda snö- och isfria. Jag har sålunda inte avsett att ta upptrafiksäkerhetsaspekten utan i stället att få ett auktoritativt besked om detföreligger några risker för skadeverkningar på växt- och djurliv genomvägsaltningen. Det må gälla . Det svar som jag nu har fått av kommunikationsministerngår i detta avseende i hög grad ut ifrån en skrivelse från statensnaturvårdsverk 1969, där den frågan belystes. Under det året inregistreradesett fyrtiotal fall i olika delar av landet av skador på gmndvattentäkter,troligen orsakade av vägsaltning. säger i sammanfattningen avsin skrivelse följande: "Ehuru skadorna på naturen genom vägsaltning förnärvarande synes vara av begränsad omfattning vill framhållaangelägenheten av att försiktighet iakttages vid hantering av salt i sambandmed sådan saltning. Även om saltutspridningen sålunda ej kan anses hamedfört allvarliga skadeverkningar kan det nämligen befaras att en ackumuleradeffekt kan ge upphov till olägenheter." Detta var alltså år1969. Det har saltats åtskUligt på vägarna sedan detta skrevs,och jag viU betona att det, trots att kommunikationsministern framhåller attdet är fråga om små mängder, dock av enbart statens vägverk sprids ut 70 000ton vägsalt per säsong. Det är mycket svårt att ange var egentligen gränsen gårför skadeverkningarna. Det finns mig veterligt fortfarande inga belägg för inte får skadeeffekter på växter och djur. Jag vill därför än en gånghemstäUa tiU kommunikationsministern om ett svar på frågan om det finns någraforskningsresultat som klargör vägsaltets effekter. Hert TALMANNEN yttrade: Jag får erinra om att anförande isamband med att enkel fråga besvaras inte får överskrida . I och för sig kan naturligtvis begränsadelokala skadeverkningar av den kemiska halkbekämpningen tänkas uppstå. Det kanexempelvis vid ogynnsamma betingelser gälla påverkan på en brunn som ligger iomedelbar anslutning tUl en väg. I sådana fall får sakägaren vända sigtill väghållaren med begäran om åtgärder och eventuell ersättning. Om intesakägaren och väghåUaren kan komma överens om eventueUa skadeverkningar,åligger det enligt gäUande skadeståndsregler domstol att pröva krav på åtgärderoch ersättning. Att skadeverkningar som kan bedömas vara allvarliga urekologisk synpunkt skulle kunna uppkomma finns det emellertid, som jag tidigaresade i mitt svar, inte anledning att befara. Jag viU eftersom ur skrivelse hänvisa tiU de tvårader i samma skrivelse där som sammanfattning av sinredogörelse säger följande: "vill slutligen anföra att verketäven fortsättningsvis kommer att följa utvecklingen på detta område." Jag tror att vi med detta besked lugnt kan räkna med attalla de instanser som har att bevaka detta också kommer att upprätthålla ensådan skärpt bevakning. Hert (): Jag konstaterar attkommunikationsministern fortfarande utgår från inlaga idenna fråga. Jag hade hoppats att man kunde få ett klarare löfte om att debiologiska effekterna skulle bli föremål för en mera ingående prövning. Detbedrivs mig veterligt inte någon forskning som mera tar upp de ekologiskaeffekterna. Det som här sägs om gmndvattentäkterna äger väl sinriktighet, men jag vUl påminna om att det vid vissa grundvattentäkter iStockholmsområdet är väl det mest omtalade exemplet nu kaninregistreras en uppgång av salthalten i grundvattnetfrån 35 mUUgram per liter tUl omkring 50. I de ackumulerade effekter somnaturvårdsverket varnade för ligger risker som bör beaktas. Att mandärför också får i gång forskning på området förefaller mig nödvändigt. Jag viUän en gång hemställa tiU kommunikationsministern om att han föranstaltar omatt sådan forskning kommer i gång så att växt fysiologer direkt får tUl uppgiftatt ta reda på var gränserna går för vad växter tål och vilken kvantitet somsåledes kan accepteras nar det gäller utspridning av vägsalt. Överläggningen var härmed slutad. §4 Om bistånd till Herr utrikesministern erhöU ordet för att i ettsammanhang besvara dels () i kammarens protokoll för den 11januari intagna fråga, nr 5, dels () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 25, och anförde; har frågat mig vUket biståndsom planeras från svensk sida tUl . Vidare har frågat migom regeringen är vUhg att i ökad omfattning använda sig av friviUiga svenskaoch internationella hjälporgan såsom Röda korset. SvenskaLutherhjälpen och Kyrkornas världsråd för att på ett snabbt sätt nåbefolkningen i med hjälpsändningar och vUka belopp regeringen i såfall är vUUg att i en första omgång stäUa tiU förfogande. Jag besvarar frågornai ett sammanhang. Behovet av bistånd var redan tidigare stort i dettafattiga och tättbefolkade land. Det senaste årets händelser med allt mänskligtlidande och omfattande skadegörelse på samhäUsapparaten har ställt den nyastaten inför enorma problem. Omkring 10 mUjoner människor flydde tUl ,mUjontals människor är hemlösa, transportnätet och produktionsapparaten ärsvårt skadade. Omedelbara svenska hjälpinsatser kan för dagen göras genomtvå kanaler: och enskUda svenska organisationer. Regeringenhar fattat beslut om ett nytt bidrag på tiU FN:sflyktingkommissaries program för stöd åt och repatriering av flyktingarna.Ytterligare 8 mUjoner kronor har vidare ställts tUl förfogande sammanlagt förRöda korset. Rädda barnen och för humanitära hjälpinsatser iBangladesh och . Härmed har regeringen anslagit sammanlagt 62,5miljoner kronor för dessa ändamål. FN:s tidigare hjälpprogram för Östpakistan omorganiserasnu för att kunna göra en väsentlig hjälpinsats i . Regeringen ärberedd att stödja detta program med betydande belopp, när det väntaskomma i gång. Som svar på en förfrågan från FN har vi redan lagt ut enbeställning på handelsgödsel, som avses ingå i en kommande svenskinsats. Beställningen motsvarar ett belopp på ca . En vädjanfrån FN om flygtransport av 150 000 filtar tiU har redantUlmötesgåtts. Regeringens positiva instäUning tUl mera långsiktigainsatser för återuppbyggnad samt för social och ekonomisk utveckling ochutjämning i redovisades av mig i redan den 10 decemberförra året. Det är emellertid för tidigt att gå in på hur ett sådantutvecklingssamarbete kan komma att konkret utformas. HertZACHRISSON (s): Jag vill tacka utrikesministern för svaret,dels för den klara principiella deklarationen om att är ettangeläget område för att stödja, dels för löftet om snabba nyainsatser. Skälen för att aktivt stödja har utrikesministem självutvecklat i svaret. Landet är nu ett fritt land, som har en demokratiskregering med klart uttalade sociala och ekonomiska utjämningssträvanden på sittprogram. Regeringen har ett massivt folkligt stöd, och det ökar ju dessmöjlighet att genomföra det åtemppbyggnadsprogram som den har engagerat sig i.Men de ekonomiska och materieUa förhållandena är mycket prekära. Jag kan nämnakommunikationerna broar, vägar, hamnar, teleförbindelser osv. problemeninom sjukvården, med tanke på epidemiriskerna och krigsskadorna, samtjordbmket, främst risskörden, och aUt det som hänger samman med behov avredskap. Man har också uttalat behov av konstgödsel. Därför är detutomordentligt bra att det klart deklareras att är berett atttUlmötesgå också det önskemålet. Sverigehar ett unikt ansvar för . Det forna Östpakistan var ett avhuvudmottagarländerna för svenskt bilateralt bistånd, och i Dacca frågar manredan när svenskarna kommer igen. "Vi räknar med att de löften somtidigare givits Östpakistan står kvar", säger de, "och när vi ärett fritt neutralt land borde det vara ännu angelägnare för att gå in iett sådant direkt arbete." Ett flertal gånger har regeringen i Dacca uttrycktsärskUda förväntningar i fråga om de små, neutrala staterna i världen, och mansäger sig ha en med dem gemensam strävan att stå fri från stormakterna, men fördetta krävs naturligtvis snabba insatser från länderna ute i världen och kanskeframför allt från de skandinaviska länderna. Efter deklarationerna i Dacca och med hänsyn tiU Sverigestidigare åtaganden i Östpakistan ställs det internationellt sett förväntningarpå för en insats i . Men en förutsättning är naturligtvis då kommer i snabba förhandhngar med myndigheterna i i förta veckan om avsikt att erkänna varmycket positivt; några hinder kan inte längre resas mot direkta kontaktermellan svenska och bengaliska myndigheter. Men jag skulle naturligtvis varatacksam om utrikesministern hade möjlighet att deklarera att sådana kontakterom ett direkt åtemppbyggnadsstöd från tiU nu förbereds. HertDAHLÉN (fp); Jag tackar utrikesministern för svaret. Jag skall intekommentera den del av det som berör hert fråga hur stort det totalasvenska biståndet tUl kommer att bli; den frågan kommer kammaren attfå ta ställning tiU mycket snart, hoppas jag. Vi väcker en motion medförslag att på tUläggsstat bevilja ytterligare 100 mUjoner kronor till Bangladesh.Situationen är där sådan att man verkligen behöver göra extraordinära insatser.Liksom hert viU jag bara kort uttrycka förhoppningen att Sverigesnart erkänner . Min fråga gäUde en annan del av problemet: hur man snabbtskall komma fram med hjälpen. Det har visat sig att det i alla situationerfinns betydande svårigheter att snabbt nå dem som verkligen behöver hjälp, ochdet är många olika slag av hjälp som man här måste räkna med. Somutrikesministern säger i sitt svar håUer FN på att omorganisera en del av sinhjälp, och därför är den kanalen inte så snabbt tUlgänglig som man skulleönska. Det är bakgmnden tUl min fråga. Jag vet att det finns enrad enskilda organisationer, där och svenskar är inblandade, som redanär ute i och kan göra betydande insatser. Jag har nämnt Röda korset.Rädda bamen, och Kyrkornas världsråd. Jag viU fråga utrikesministern om några saker i hans svar.Han säger att kan lämna bidrag tiU "enskilda svenskaorganisationer". Skalidet uppfattas som att den hjälp som kan gå viaInternationeUa röda korset inte kan påräkna svenskt stöd? Kan Kyrkornasvärldsråd, där också är med, inte räkna med stöd? Skall hjälpen gåenbart genom Svenska röda korset och Svenska ? I och för sig ärdet naturligtvis mycket välkomna möjligheter att öka vårt bistånd, men en förklaringpå den punkten tror jag skulle vara bra. Sedan observerar jag att den siffra som utrikesministernnämner, , ligger under de samlade önskemål som förts fram tUlregeringen från enskilda organisationer. Ett kompletterande svar vore därförvälkommet. Är regeringen viUig att lämna ytterUgare medel, iden mån man kanredovisa planer för att snabbt komma tiU hjälp i de här områdena just genomdessa organisationer? De befinner sig ju på platsen sedan åtskUlig tid. Först ett svar tiU . Jag troratt jag de facto lämnade svaret på fråga redan iriksdagsdebatten . Därför kan jag här inskränka mig tUlatt upprepa vad jag då sade, nämligen att det tidigare svenska engagemanget iÖstpakistan självfallet kvarstår; jag vUl gärna i likhet med att det kvarstår med en ökad styrka när det gäller medverkan iutvecklingssamarbetet i det nya . Som framgår också av årets statsverksproposition ingår iden långsiktiga planeringen hos SIDA en fortsatt hjälp tUl . Det ärinte möjUgt att vara särskilt konkret på den här punkten, utöver deområden jag redan har nämnt, av den mycket enkla anledningen att nu är det enny regering i . Det är ju rätt självklart att det är den regeringensplanering som vi måste ta hänsyn tUI, och det är alltså förhandlingar med denregeringen som får bestämma det framtida svenska utvecklingssamarbetet medBangladesh. Men jag kan försäkra att från svensk sida kommerdet inte att finnas någon tvekan att så snabbt som de rent administrativafömtsättningarna tiUåter gå in i en sådan gemensam planering. TUl hert viU jag säga två saker. Det är inte så attvi i och för sig prioriterar svenska hjälporganisationer framförinternationella i . Det är bara en fråga om tekniken här. Vår hjälptiU de frivilliga organisationerna kanaliseras via de svenska organisationernatUl de internationeUa. Våra bidrag tUI Internationella röda korset, för att taett exempel, går alltså via Svenska röda korset, men det är Internationellaröda korset som så att säga fyller den operativa funktionen. Där finns alltsåinte någon nationalistisk begränsning. Sedan tog upp frågan om det belopp för bidragtUl de här organisationerna som jag nämnde, . Han har rätt iatt det belopp som begärdes av organisationerna låg högre. Anledningen till attdet beviljade beloppet ligger något under det begärda är helt enkelt att SIDAoch även departementet gjorde en granskning, som ledde till att vi i dagslägettog de projekt som vi ansåg var konkreta och långt framförda, och de motsvarade8 miljoner. När nya projekt kommer fram och jag är övertygad om att detkommer sådana kommer ytterligare medel att stäUas tUl organisationernasförfogande. Jag vUl med glädje konstatera attutrUcesministern säger att så snabbt som de administrativa fömtsättningarna ärskapade skall man kommain i direkta förhandlingar med de bengaliska myndigheterna. Det har i Daccalagts fram ett preliminärt, ganska omfattande återuppbyggnadsprogram för denärmaste 18 månaderna, och jag skuUe tro att det programmet kan vara en mycketbra utgångspunkt för sådana direkta förhandlingar. Men det finns ytterligare en omständighet som gör att detär viktigt att man snabbt får i gång de direkta samtalen meUan myndigheterna iBangladesh och i , och den är att räknar med att länder somSverige och de övriga skandinaviska länderna skall kunna bli talesmän för dennya nationen i internationella sammanhang. Precis som vi nu sluter upp i FNväntar man sig att i de olika typer av internationeUa konsortier, som kanskapas med hjälp av och på annat sätt, skaU tillsammansmed andra länder kunna på ett särskilt sätt föra talan. Jag hoppasfördenskull att alla ansträngningar vidtas för att vi så snabbt som möjligtskall få direkta samtal i gång med regeringen i Dacca. HertDAHLÉN (fp); Det var två värdefuUa kompletteringar utrikesministerngjorde i sin kommentar. Det är aUtså inte fråga om att prioritera svenskaorganisationer, utan internationella organisationer skall via sina svenskamotsvarigheter få stöd t. ex. Internationella röda korset och Kyrkornasvärldsråd. Det tycker jag är mycket bra. Beträffande beloppet säger utrikesministern att man hargjort en bedömning, och det måste man givetvis alltid göra när det gällerönskemål om att få pengar. Jag skall inte gå in i detaljer här. Men det värdefullavar att det alltså inte behöver vara stopp i fråga om biståndet tUl dessaorganisationer med de belopp som har nämnts. Jag tror att just små enheter, som dessa organisationerändå blir i förhållande tiU FN;s insats, har betydande fördelar . Desenaste dygnen har jag koUat hur kommunikationerna är ordnade mellan olikahjälpstationer. Det visar sig t. ex. att några av de här organisationerna redanhar radiokommunikationer meUan sina olUca hjälpdepåer och med myndigheterna iDacca, kommunikationer som givetvis andra organisationer och ävenmyndigheterna får använda. Detta är mycket värdefuUt när det gäller att fåsamordning och planering av hjälpinsatserna. Jag hoppas alltså attutrikesministerns senaste svar innebär att den svenska hjälpen även via deenskilda organisationerna skall fortsätta. Självfallet kommer inte den hjälpen,om vi ser tiU summans storlek, att bli det stora resultatet av de svenskainsatserna det måste gå på andra vägar, framför allt genom FN. Jag tror intevi har några delade meningar på den punkten. Överläggningen var härmed slutad. Ang. det ekonomiska stödet frän åt det ekonomiska stödet från åt Herr utrikesministern ordet för att besvara i (s) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 10, och anförde: Fm har frågat mig vUket stödGrekland efter militärkuppen erhållit från och vilken ställningSverige har tagit tiU sådan hjälp. har efter militärkuppen erhåUit fem lån frånVärldsbanken på sammanlagt 96,3 mUjoner doUar. Lånen har i tre fall gått tiU engrekisk utvecklingsbank. De två övriga lånen har avsett utbUdnings- ochvattenförsörjningsprojekt. Vid upprepade tillfällen har man från svensk sida i bankenförklarat att man inte såg några skäl för denna långivning. Sålunda meddeladevi t. ex. när det senaste lånet tiU behandlades iVärldsbankens styrelse att vi inte var beredda stödja detta lån. Då emeUertiden majoritet i styrelsen kunnat godkänna lånen, har besluten gått emot densvenska uppfattningen. Det bör understrykas att fått dessa lån frånVärldsbanken, som i första hand gmndar sin verksamhet på upplåning på deninternationella kapitalmarknaden. Bankens verksamhet lämnar för övrigtbetydande överskott. Några krediter från Internationella utvecklingsfonden,, har inte utgått. I vad avser världsbanksgruppen kanaliseras svenskabiståndsmedel uteslutande genom . Något bistånd från de svenskaskattebetalarna har således inte kommit tiU del. FmERIKSSON i (s); Jag ber att få tacka utrikesministern för ettsvar som var befriande. Det har faktiskt i vårt land spritts denföreställningen att skulle ha medverkat i långivning tUl ochatt bl. a. pengar från på det viset skulle ha kommit den grekiskadiktaturen tUl hjälp. Det har tagits som ett bevis för att man i de nordiskastaterna, som en gång så helhjärtat med stöd från alla partier reagerade motjuntans övertagande av makten, skuUe ha ömsat fot. Jag är tacksam för att manäven på detta avsnitt i fråga om stöd åt har visat en riktig hållning. Situationen är inte förbättrad i . Därförekommer många arresteringar. Vi väntar nu på en stor rättegång motfrihetskämpar. Det förekommer tortyr. Och uppslutning kring diktaturen ärju inte något alltför uppbyggligt vi hörde alldeles hur frimodigt manställer sig på diktatorns sida. Det kan tyckas att det inte betyder någonting om man haren moralisk hållning här. Ser vi ut över finner vi emellertid attdär sitter människor i ledningen för olika stater som en gång inte var tålda isina egna länder men som vi hade förmånen att kunna ge ett stöd och som vigenom vår hållning i aUa faU hjälpte att få visa att de var de patrioter som vivisste att de var. Och vi tror att historien kan upprepas. kan ännuen gång bli fritt, och jag är tacksam att i aUa sammanhang behållersin inställning mot diktaturen så somhar skett även i det här fallet. Jag tackar alltså utrikesministern. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. sammansättningen av de sakkunniga för översyn avdet svenska utvecklingsarbetet på Herr utrikesministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 13 januariintagna fråga, nr 14, och anförde: har frågat mig om de sakkunnigaför översyn av det svenska utvecklingsarbetet kommer att få parlamentarisksammansättning. Någon ställning tiU utredningens sammansättning har ännuinte tagits. Det förefaUer mig emellertid naturligt att parlamentariker ingårbland de sakkunniga. Jag kan tacka både för att jag fått svar och förinnehållet i svaret. BiståndspolitUcen blir ju alltmer en del av SverigesansUcte utåt aUtså en del av vår utrikespolitik i vid mening och därförtror jag det är mycket värdefuUt att partierna anstränger sig att utforma ävenbiståndspolitiken i så stor samhörighet mellan partierna som möjligt. Då ärdet också naturligt att det blir parlamentarisk representation i dennakommitté, och det är bra att vi nu har fått besked om detta. Det har ju rått enviss tveksamhet tidigare. I den motion som jag nämnde när jag kommenterade ett föregåendesvar har vi också framfört våra synpunkter på vad denna kommitté bör sysslamed. Vi tog ju också upp en del av dessa frågor , så jag skallinte gå in pä det. Men det är en aUdeles speciell sak som jag vUl nämna i detsammanhanget, och det är att de direkta svenska biståndsinsatserna bara berörett fåtal av . har emellertid - helt bortsett från biståndetsvägar förbindelser med ett stort antal . FormeUt har vi välförbindelser med de flesta, men vi har ju mera direkta förbindelser med mångaav dem. Våra kontaktytor mot den fattiga världen är alltså mycketstora, men dessa förbindelser täcks endast tUl ringa del genom de särskUdaförbindelser som vi har via utvecklingsbiståndet. Jag tycker därför att det, närman ser framåt, är angeläget att veta någonting mer om hur våra förbindelsermed de fattiga länderna skall utvecklas. På vad sätt kan vi gagna derassträvanden efter frigörelse från stormakter och från andra rika länder? VUkafömtsättningar finns för att intensifiera våra förbindelser med olikau-länder, oavsett om vi har direkta biståndsförbindelser med dem? VUka vägarkan handelsförbindelserna väntas gå? VUka länder är särskilt intressanta ursjöfarts- och luftfartsförbindelsernas synpunkt? Man kanmöjligen också fråga sig; VUka kriser kan förutses i de här Ang. sammansättningen av de sakkunniga för översyn av detsvenska utvecklingsarbetet på samhäUenaoch hur kommer de att påverka våra förbindelser? Vilka problem kan uppstå närvi ändå måste ha m-ra direkt kontakt med detta stora antal länder? Min kompletterande fråga tUl utrikesministern är: Tänkerutrikesministern i direktiven tUl den här utredningen ta upp även dessaproblem eUer skall vi ha en annan grupp som undersöker dessa det förmodar jagvi är överens om mycket viktiga problem? inlägg syftade i och för siglängre än den fråga som han tidigare ställt. Och jag har besvarat den frågan påsådant sätt att svaret inte föranleder någon ytterligare diskussion ossemellan. senare och helt nya frågor om direktivensinnehåll är det inte möjligt för mig att besvara i detta sammanhang. Direktivenpresenteras ju , och kommer att i den formen få ettutförligt svar på i varje fall den sista frågan.