prot · FV09126 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Prinsessan frånfälle Under gårdagen nåddes vi av budskapet att Hennes Kungl.Höghet Prinsessan avUdit. Detta oväntade dödsbud innebär sorg ej blottför hennes närmaste utan för hela vårt land. riksdag framför tillKonungen och den övriga kungliga familjen sitt varma och uppriktiga deltagande. Detta anförande åhördes av kammarens ledamöter stående. § 2 Justerades protokollet för den 21 innevarande månad. § 3 Herr talmannen meddelade att denna dagåter intagit sin plats i kammaren. Den statliga trafikpolitiken, m. m. § 4 Meddelande ang. plenum Med anledning av att de interpellationssvar som anmältstill beräknas föranleda omfattande debatter kommersammanträdet nämnda dag att ta sin början . § 5 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1905 tiU finansutskottet, nr 1906 till justitieutskottet, nr 1907tUl , nr 1908-191 1 tiU utrikesutskottet, nr 1912 tillskatteutskottet och nr 1913 till . § 6 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 235 och 236. § 7 Den statliga trafikpolitiken, m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 18 i anledning av motioner rörande den statliga trafikpolitiken,m. Den statliga trafikpolitiken, m. m. I dettabetänkande behandlades motionerna 1972:65 av (), 1972:85 av m. fl. (fp)vari, såvitt nu vari fråga, hemställts att i skrivelse till Kungl.Maj:t uttalade att de i motionen angivna riktlinjerna beaktades vidutformningen av en integrerad trafikpolitik, som genom att inordnas i denregionalpolitiska målsättningen tryggade en tillfredsställande transportförsörjningför landets olika delar, varvid även miljöpolitiska och sociala synpunkterborde beaktas, att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om en ny utredningbeträffande kriterier och kalkyleringsmetodik vid bedömning av enjärnvägslinjes lönsamhet och att inga järnvägsnedläggningar skulle företas motlokala myndigheters vilja i avvaktan på att denna utrednings och den regionalatrafikplaneringens resultat förelåg. 1972:197 av m. (vpk) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts 1. att med instämmandei de i motionen anförda synpunkterna om utformningen av nya riktlinjer förtrafikpolitiken för beaktande överlämnade motionen till den trafikpolitiskadelegationen, 2. att uttalade sig för genomförandet av en sociologiskundersökning av järnvägsnedläggelsernas effekter i några områden inom skildadelar av landet där sådana nedläggelser ägt rum och att den anmodade dentrafikpolitiska delegationen att föranstalta om en sådan undersökning, 1972:249 av m. fl. (c)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning ochförslag angående järnvägsnätets framtida omfattning, 1972:519 av i m. fl. (s), 1972:526 av m.fl. (s)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde en skyndsam översyn avgällande tillståndsbestämmelser för den inrikes luftfarten. 197 2:530 av herrar i Lane-Herrestad (c) ochMattsson i (c), 1972:721 av m.fl.(m) vari, såvitt nu var i fråga, föreslagits att hos Kungl. Maj:themställde att beslut om nedläggning av järnvägar skulle underställas riksdagenför godkännande, att fortsatta försök gjordes på vissa av SJ:s bandelar medstarkt reducerade priser för personbiljetter, att användandet av kollektivatrafikmedel stimulerades genom i motionen angivna åtgärder samt att ettflexibelt transportsystem utvecklades som motsvarade glesbygdens behov, 1972:723 av m. (c, fp, m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde attkonkurrens- och prisförhållandena inom den inrikes luftfarten utreddes med sikte på att uppnå största möjligasamhällsnytta och med särskild hänsyn till behovet av bättre samklang medregionalpolitiken, 1972:1183 av herrar Elmstedt (c)och () vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulleanhålla att fick i uppdrag att pröva möjligheterna att ökaresandefrekvensen under lågtra-fikdygnen genom en allmän prisnedsättning, 1972:1184 av m.fl.(c) vari hemstäUts att som sin mening gav Kungl. Maj;t tUl känna attbeslut om ytterligare nedläggning av järnvägslinjer inte borde fattas undertiden fram till , då länsstyrelsernas regionalatrafikplanering beräknades vara slutförd, 1972:1 186 av i m. fl. (fp), 1972:1189 av iBäckmora m. fl. (c) vari hemställts att som sin mening gav Kungl.Maj:t till känna dels att nedläggning i princip inte borde förekomma vare sigav järnvägshnje eller busslinje på landsväg i avvaktan på resultatet av denregionala trafikplanering som länsstyrelserna hade att ombesörja, dels attkostnaderna för olönsamma busslinjer på landsbygden skulle bestridas av statenoch ej överlastas på kommunerna, 1972:1198 av m. fl. (fp)vari hemställts att en utredning tillsattes med uppgift att framlägga förslagom bildande av ett forsknings-och utvecklingsbolag för kollektivtrafikteknikägt gemensamt av staten, intresserade landsting och kommuner samt industrier, 1972:1202 av i (fp) samt 1972:1204 av m, fl, (c)vari hemställts att hos Kungl, Maj:t skulle anhålla dels om skyndsamutredning och förslag av frågan om stöd till persontrafiken på långa avstånd,dels att upptog försöksverksamhet med taxenedsättningar inomtåg-och busstrafiken på i motionen anförda grunder. Den statliga trafikpolitiken, m. m. 1. skulle avslå motionerna 1972:85 i de delar sombehandlats i detta betänkande, 1972:249, 1972721 i vad avsåg prisförsök på SJ:s bandelar och nedläggning av järnvägslinjer, 1972:1204, 1972:1183, 1972:1184 och 1972:1189, 2. skulle avslåmotionen 1972:197 i vad den avsåg hemställan att motionen överiämnades till dentrafikpolitiska delegationen, 3. skulle avslåmotionen 1972:1202, 4. skulle avslåmotionen 1972:519, 5. som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande SJ.s tillämpningav systemet med den s. k. snittaxan. Den statliga trafikpolitiken, m. m. 6. skulle avslåmotionen 1972:1186, 7. skulle avslåmotionen 1972:197 i vad den avsåg skrivelse till Kungl. Maj:t om uppdrag åt dentrafikpolitiska delegationen att genomföra en sociologisk undersökning aveffekterna av järnvägsnedläggelser, 8. skulle avslåmotionen 1972:530, 9. skulle avslåmotionen 1972:721 a) i vad den avsågskrivelse till Kungl. Maj;t om att användandet av kollektiva trafikmedelstimulerades, b) i vad den avsågskrivelse tUl Kungl. Maj:t om ett flexibelt transportsystem för glesbygdensbehov, 10. skulle avslåmotionen 1972:65, 11. skulle avslåmotionen 1972:1198, 12. i anledning avmotionerna 1972:526 och 1972:723 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört rörande en översyn av organisationen av och tillståndsgivningenför den inrikes flygtrafiken. 1. beträffandetrafikpolitikens framtida utformning och inriktning av herrar i (fp). (), (), i Heden (c), (), () och Clarkson (m), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1972:85 i de delarsom behandlats i detta betänkande, 1972:249, 1972:721 i vad avsåg prisförsökpå SJ;s bandelar och nedläggning av järnvägslinjer, 1972:1204, 1972:1183,1972:1184 och 1972:1189 som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vadreservanterna anfört rörande utformningen av en integrerad trafikpolitik ochutredning av järnvägsnätets framtida utformning jämte vissa taxefriigor m. m., 2. beträffandeen sociologisk undersökning av järnvägsnedläggelser nas effekter av i (vpk), som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:197, såvitt nuvar i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anförtrörande en sociologisk undersökning av effekterna av järnvägsnedläggelser, 3. beträffandebildande av ett forsknings- och utvecklingsbolag för kollektivtrafikteknik av herrar i (fp). (), (), i Heden (c), (), () och Clarkson (m), som ansett att utskottet under 11 bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:1198 hos Kungl.Maj:t begärde utredning och förslag beträffande formerna för en samordnadsatsning på kollektivtrafikteknik. TiU betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande i anledning av motionen 1972:197 i vad den avsågtrafikpolitikens framtida utformning och inriktning - av iKristinehamn (vpk). HerrGUSTAFSON i (fp): En journaUst ringde mig i förrgår när hanhade läst trafikutskottets betänkande nr 18. Han kom nämligen ihåg kommunikationsministernsdrastiska uttryckssätt då statsrådet i samband med det s. k. utspelet i somraspåstod att oppositionen gjort en helomvändning i trafikpolitiken i juli månadoch att han var redo att ta en pohtisk strid på detta område. kunde journalisten inte finna någon täckning för de härpåståendena i trafikutskottets betänkande nr 18, och han hade rätt för t. o.m. socialdemokraterna konstaterar i det här betänkandet att direktiven för dennya trafikpolitiska utredningen "i väsentliga delar torde innebära etttillgodoseende av de synpunkter som framförts i samband med de förut nämndamotionsyrkandena". Det som oppositionen alltså framförde i januaritillgodosågs i väsentliga delar . Det var följaktligen inteoppositionen som behövde ändra sig utan kommunikationsministern, och det gjordehan också med besked. Det är vi glada för även om vi tycker att dendiversionsmanöver som kommunikationsministern försökte göra var både omotiveradoch ineffektiv. Men huvudsaken är i aUa fall att syndaren bättrar sig. begärde en översyn avtrafikpohtiken men fick då nej. Man sade från socialdemokratiskt håU bl. a. attdet skulle innebära ytterligare en utredning ovanpå de andra. Ensocialdemokratisk talare sade att han t. o. m. skulle försöka övertalakommunikationsministern att inte ens tillsätta den utredning som denne självhade aviserat på ett annat avsnitt av kommunikationsområdet. Det blev på detsättet ett förlorat år i arbetet på att få fram en ny översyn avtrafikpolitiken. I årets motion konstaterar vi i på nytt attmålsättningen trafikpolitiska beslut om en tUlfredsstäUandetransportförsörjning för landets olika delar inte har uppnåtts. Hotandejärnvägsnedläggelser, glesare bussförbindelser, dyra resor, trängsel,luftföroreningar och långa arbetsresor i tätorterna är kännetecknande förtrafiksituationen. Under huvudrubrikerna fjärrtrafik, tätortstrafik ochlandsbygdstrafik drog vi upp riktlinjerna för en integrerad trafikpohtik, sominordnas i den regionalpoUtiska målsättningen kort sagt en trafikpolitiskramhushållning. Vi begärde också en ny järnvägskostnadsutredning. Den nya utredningen tillgodoser, som jag har sagt, i storutsträckning våra synpunkter, och vi hoppas att den kommer att arbeta snabbt.Tyvärr har inte början varit särskilt bra i detta hänseende. Även om kommunikationsministern i dagskulle kunna tillkännage att den har tiUsatts, har det alltså gått två månaderinnan så blev fallet. Detta tyder inte på någon större brådska. Men jag hoppasatt vägkostnadsutredningen, som tagit på sig, skall framstå somett varnande exempel och att arbetet snabbt kommer i gång. Men också om utredningen skulle arbeta snabbt och läggafram delbetänkanden, som det har förutsatts i direktiven, kommer det att talång tid förslag kan ge anledning till beslut i . Medhänsyn till den svåra trafiksituationen är det nödvändigt att åtgärder Den statliga trafikpolitiken, m. tn. Den statliga trafikpolitiken, m. m. vidtasutan dröjsmål för att få bukt med de akuta svårigheterna. Skillnaden mellanmajoritetens ståndpunkt och reservanternas är huvudsakligen den att vi ansettdet angeläget att dra upp riktlinjer för de åtgärder som bör vidtas redan underutredningstiden. Jag skall nu beröra framför allt järnvägarna och landsvägarna. Utveckhngen på järnvägsområdet inger verkligen bekymmer.Vi har tidigare påtalat det orimliga i att de reguljära karosserileveransernafrån till i nu uteslutande gått på landsväg ochatt mtin över huvud taget kunde överväga att skicka malmen från malmfälten tillNorrbottens järnverk på lastbil. Låt mig ta ytterligare ett exempel. Underfolkpartiets oktoberkampanj besökte jag en tung verkstadsindustri i ,som etablerats för en del år sedan. Ett järnvägsspår var framdraget tillindustriområdet, men det hade aldrig använts - och detta trots att järnvägenborde vara särskilt lämpad för långa transporter av tyngre gods. Delvis berordetta förhåUande på principerna för den nuvarande taxesättningen, och den sakenfår den nya utredningen ta hand om med förtur. Men delvis beror det också påatt SJ tillämpar de företagsekonomiska principerna in absurdum och på ett sättsom inget modernt företag inom industrin skulle göra. Ett exempel på det är den s. k. snittaxan för samtrafikmellan tåg och buss som införts . Den innebär som bekant att om jag har entur och retur-biljett mellan två orter och SJ på någon sträcka har ersatt tågetmed buss, måste jag trots att jag har biljett betala en extraavgift förbussresan. Detta har skapat stor irritation inte bara hos den resandeallmänheten utan också för den stackars busspersonal som skall inkassera dennaextraavgift. Frågan har uppmärksammats i , och vi har trottoss märka att kommunikationsministern har sympatier för att ta bort denna taxa.SJ har emellertid envist velat ha den kvar och använt en motivering för taxansom kan vara logisk om man hårdrar företagsekonomiska principer men som heltbortser från det faktum att SJ förlorar mycket mer i goodwill än de futtigakronor som man kräver ut extra av passagerarna. Visst är det bra med teorier,men man behöver inte vara mera katolsk än vad påven är själv. Utskottet har därför - och här är vi eniga inom utskottet företagit den ovanliga åtgärden att föreslå att hos Kungl. Maj:tbegära att snittaxan omprövas och att erforderliga åtgärder vidtas utan att manavvaktar utredningsarbetet. Det är, herr talman, en ovanlig begäran, menutskottet har varit enhälligt om att den måste göras. I det trafikpoUtiska program, som folkpartietantog , har vi sagt att fjärrtrafik av tyngre gods bör överföras påjärnväg. Detta är så mycket mer motiverat , när en mer hållbar statistik överfördelningen mellan järnvägs- och land.svägstransporter kommit fram. Tidigarehar det sagts att mellan av godstransportarbetet ifjärrtrafik redan går på järnväg och att det därför inte skulle vara så mycketatt flytta Över. har emellertid i , somkommunikationsdepartementet gav ut , kommit fram riktigare siffror.Fördelningen torde grovt taget vara 5050. Jag kanske i det här sammanhangetfår ge kommunikations- Det statistiska underlaget för beslut i transportfrågor harhittills varit synnerligen bristfälligt. Det arbete som pågår idepartementet för att få fram ett mera hållbart beslutsunderlag är värt allterkännande. Om nu järnvägarna skall kunna konkurrera framgångsrikt påfiärrtrans-porternas område, fordras det emellertid att SJ;s service kanförbättras. På en transportteknisk konferens för någon tid sedan meddelade enföretagare i att han för sin del gärna skulle använda järnvägen, omhan bara kunde få garanti för att transporttiden hölls. Han sade att om hansätter varorna på en lastbil och gör upp med åkaren att de skall levereras dåoch då så kan han lita på att de kommer fram i avtalad tid. Om varorna går ijärnvägsvagn, kan man riskera att vagnen kopplas bort och står på enstation och väntar. Vi får tillfälle att diskutera SJ:s service i ett annatsammanhang, men jag har redan nu velat understryka den saken. Över huvud taget är det nödvändigt att få ett program förjärnvägstrafikens roll . Det räcker inte bara med att låta beslutom nedläggningar vila . Men även om järnvägstrafiken får större betydelse iframtiden, så kommer ändå stora krav att ställas på vägtrafiken, särskilt på dekorta avstånden och i de stora områden där det inte finns någon järnväg.Busstrafiken har blivit styvmoderhgt behandlad, och vi är mycket besvikna överatt bussbidragsutredningens förslag bara blev en halvmesyr och att utredningenöver huvud taget inte har några nya förslag när det gäller den regionalabusstrafiken. Den nuvarande vägpolitiken kan inte få fortsätta någonlängre tid. påtalar i sina petita, och verkets generaldirektör harframhållit det i många offentliga sammanhang, att det äger rumen stor kapitalförstöring på våra vägar. Trots de stora satsningar som görs påberedskapsarbeten, kommer bara en tredjedel av den nedslitning som ägerrum på vägarna att repareras. Det innebär givetvis stora risker förtrafiksäkerheten, men dessutom kommer det att bh så oerhört mycket dyrare att sättavägarna i stånd när de har blivit helt nerslitna. Det är alltså oekonomiskt ochoansvarigt att tillåta att en sådan kapitalförstöring äger rum på vägarna.Byggandet av vägar befinner sig också i stor eftersläpning, och chefanvänder mycket drastiska formuleringar när han skildrar läget. 1 det härsammanhanget vill jag påpeka vikten av att snart får ta ställningtill den långsiktiga vägplanering som har begärt. Andra talare kommer att ta upp frågan omtransportstöd för persontrafiken, dvs. reducering av taxorna på långasträckor, reserabatter och frågor om luftfart och sjöfart. Låt mig bara säga idet här sammanhanget att vi ibland förbiser att sjöfarten fortfarande spelar roll också för det inrikes godstransportarbetet. av aUainrikes godstransporter går på vatten, och det finns storaförutsättningar för att denna andel komhier att öka. Jag vill där peka på deförslag som kommit fram när det gäller , men jag vill också betonaatt kustsjöfarten också har en stor uppgift att fylla, och det är angeläget attvi inte förbiser den stora roll som sjöfarten spelar. Den statliga trafikpolitiken, m. m. Den statliga trafik-poUtiken, m. m. Allra sist vill jag säga några ord om reservationen 3 ibetänkandet, vari begärs utredning och förslag beträffande formerna för ensamordnad satsning på kollektivtrafikteknik. Den satsningen skulle framför alltgälla snabbtåg, korthållsflygplan för trafikförsörjningen av inre ochandra områden, som lämpar sig för sådan traflk, och nya kollektivtrafikmedelför städerna. Det förekommer både forskning och utvecklingsarbete på oUka hålli landet, men resurserna är på alla dessa håll OtiUfredsstäUande. Därför anservi reservanter det nödvändigt att arbetet samordnas, så att vårt land intekommer efter i den internationella utvecklingen. En sådan satsning är mycketvälmotiverad också från trafikekonomiska synpunkter. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. I detta anförande instämde i (fp). Trots den debatt om trafikpolitiken som under senare århar förts både i och i andra sammanhang kan det sägas att i dessgrundton har funnits gemensamma värderingar. Kritiken har framför allt gällt1963 års trafikpoUtiska beslut. En del har hävdat att alla fel på dettrafikpolitiska området är att härleda till detta beslut. Andra, bl. a. jagsjälv, har hävdat att det mer har varit tillämpningen av beslut somvarit felaktig än själva beslutet. I detta beslut fanns och finns målsättningar som kan ansesfylla högt ställda anspråk, t. ex. att alla delar av landet skall ha entillfredsställande transportförsörjning. Om inte det går att åstadkomma påkommersiell basis skall samhället genom sina åtgärder garantera en sådan. Ettfel var att målsättningen aldrig konkretiserades så att en planering kundegöras. Men så sent som under 1971 års riksdag gjordes i trafikutskottet enskrivning om trafikpolitiken, vilken en betydande majoritet av riksdagensledamöter senare vid kammarbehandlingen godtog. Det finns anledning att erinra om vad dåbeslutade. Efter att ha analyserat trafikpolitiken som den då förelåg anfördeutskottet "att det skulle vara av värde om möjligheter skapades att genomett lämpligt trafikpolitiskt organ utvärdera och följa upp de trafikpolitiskaåtgärderna samt aktivt medverka i en samordning av utredningsarbetet. Utskottethar funnit att den existerande trafikpolitiska delegationen i huvudsak har ensammansättning som lämpar sig för en sådan uppgift. En förutsättning är dockatt en utvidgning sker av delegationens mandat, som f. n. är begränsat till enuppföljning av det trafikpoUtiska reformprogrammet. Utskottet anser sålunda att delegationen, med ett utvidgatmandat och även med viss komplettering i fråga om sammansättningen, kan bli detorgan som behövs för angivna uppgifter. Mot bakgrund bl. a. av information, somi delegationen lämnas i fråga om trafikutvecklingen i stort och inom de olikatrafikgrenarna, skulle således inom delegationen övervägas behovet av ytterligareåtgärder samt utrednings- och utvecklingsinsatser som kan vara motiverade föratt åstadkomma en regionalpolitiskt och samhällsekonomiskt riktig anpassningoch utveckling av transportapparaten på det sätt som förutsatts vid antagandet av de trafikpolitiskariktlinjerna med de av 1969 gjorda preciseringarna. Delegationen somförutsätts bli ett kontinuerligt arbetande och rådgivande organ skall tillKungl. Maj:t avge de förslag, vartill dess verksamhet föranleder. I sitt fortsatta arbete bör delegationen bl. a. följa upptrafikpolitiken med hänsyn till behovet av en effektiv samordning av densammamed lokaliserings- och regionalpolitiken i syfte att skapa det nödvändigaunderlaget för trafikpolitiken. Trafikförsöfiningens omfattning och inriktning bör därvidsyfta till en positiv befolknings- och näringslivsutveckling för landets olikadelar, vilket i sin tur kräver en väl fungerande trafikapparat. I anslutning härtill vill utskottet erinra om att denkraftiga koncentration av befolkningen till storstadsregionerna som ägt rumhar inneburit att stora krav kommit att ställas på investeringar i väg- ochgatunät inom dessa områden. Även om dessa krav i rimlig utsträckning måstetillgodoses får detta emellertid inte medföra att väguppmstningen i andra delarav landet eftersattes." Det är möjhgt att mina egna förväntningar till följd avdetta beslut och den förväntan som jag ställde på den trafikpolitiskadelegationens möjligheter att utföra det av beställda arbetet varöverdrivna, men det var en god utgångspunkt för att i samförstånd, pohtiskt ochmed företrädare för näringslivet, lösa dessa viktiga frågor. kan konstaterasatt dessa förutsättningar inte föreligger. Vad som har hänt är attregeringspartiet har sprungit ifrån sitt ställningstagande. gjorde statsrådet i Aftonbladetett andrahandsreferat av partistämma i under rubriken. Han slutade sitt referatmed att han gissade att vid sin partistämma 1975 fortfarandediskuterade trafikpolitiken utan resultat. Jag avser med detta inte att' klandra statsrådet hans skriverier eller hans skrivstU det är enbart hans sak. Likaså måstedet vara tillåtet att göra politiska värderingar av både parlier och program.För debattens saklighet är det naturligtvis en fördel om man har läst det somman yttrar sig om. Vårt trafikpolitiska program är färdigt, och jag skaU senaretill statsrådet överlämna det, så att han inte behöver sväva i otåligokunnighet. Vartefter sommaren framskred och den socialdemokratiskapartikongressen närmade sig, tilltog intensiteten i +communikationsministernsuttalanden. kunde man i läsa ett referat av hanstal på under rubriken "kan deborgerliga stå där flämtande". Jag citerar: "Det borgerliga falskspeleti all tidigare diskussion om trafikpohtiken har avslöjats. Ingenting annat ändet egoistiska fasthållandet vid det enskilda kapitalintresset iåkeribranschen duger längre som argument för borgerligheten." Jag vet naturligtvis inte om det här referatet är ettriktigt återgivande av vad statsrådet verkligen sagt - men å andra sidan harjag inte sett någon dementi. Även här är det naturligtvis så att endepartementschef har rätt atl säga vad han vill, men han fär då lika självklartfinna sig i att hans tal blir analyserat och bemött om det uppfattas på detsättet att det Den statliga trafikpolitiken, m. m. Den statliga trafikpolitiken, m. m.. Den analysen kan kort sammanfattas så att det avslöjande,som statsrådet säger sig ha gjort, i verkligheten är ett avslöjande av hanseget partis oklara trafikpolitiska uppfattning.