prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Buru under de två förstumånuderna av detta år har de stigit med . BamfamiHerna är inte skyddade mot dessa prishöjningar.Pensionärernu är det, och sociulministem sade tidigure under debutten uttdettu värdesäkru skydd numeru är en självklur rättighet för pensionärernu.Jordbrukarna är också genom sitt avtal skyddade mot levnadskostnader-nushöjning. Men barnfumiHerna, som skall betulu de höjdu matpriserna, är inteskyddade. Barnbidraget är inte värdesäkrut. Det endu som burnfumUjernu kun vururUctigt säkru på, med det nuvurunde skuttesystemet, är att inflationen höjerderas skatt. Socialdemokraterna vägrur utt införu värdesäkruskutteskalor. Alltså ger inflationen det resultutet utt större delen uvinkomsten går till skatt, trots att realinkomsten inte ökur. På Aftonbludet hur mun funderut över dessu problem, ochmun hur därifrån lämnat föHande bidrag till diskussionen, som jag skall be attfå återge därför att det innehåller en del tänkvärt: "Höjda barnbidrag är ett sätt att öka en visskategoris - nämligen barnfamUjernas konsumtionsförmåga. Och det märkligu ärju att denna rätt framkomliga väg inte ulls hur utnyttjuts av politikerna.Folkpensioner skall vara värdebeständiga och därmed indexregleras. Det är nägotsom man hur kunnut bli överens om. Men utt burnbidrug skulle kunnu görusvärdebeständiga, indexreglerade och kanske rent av kunna höjas i takt med denallmänna standardutvecklingen, det är en tanke som våra mest folkkära politikeregentligen aldrig vågat tänka." är ju det där inte riktigt. Allu vet, åtminstone här iriksdugen, utt i vurje full tre partier - , och kommunisternu- under fleru år har yrkut just på en värdesäkring uv burnbidrugen, och vi hurockså fört frum önskemålet utt man skall ha en planerad standardhöjning avbarnbidragen. Det skaU väl också tUl heder sägus utt tidningensedun medverkut till att detta misstug rättuts tUl. Påståendet gäller alltsåburu sociuldemokruternu och moderuternu. Men det intressuntu är kunskefortsättningen på det resonemung som Aftonbludet för, där mun svurur på frågunvurför de här politikernu inte hur vågat tänka tunken utt mun skall värdesäkruburnbidrugen. Jo, säger , "dom unser väl utt pensionärernu ärutt föredru frumför burnfumUjernu. Dom tror kunske utt pensionärernu ärpolitiskt meru pålitligu än barnfumlHernu." gäller ju dettu resonemang inte ochcenterpartiet, eftersom vi hur föreslugit värdesäkring uv såväl pensionernu somburnbidrugen. Vi unser utt pensionärernu och burnfumiHernu är liku pålitligu.De här funderingurnu måste väl Aftonbludet hu inhämtut i de inresocialdemokrutisku cirklurnu, och det kun ju vuru ett intressunt besked tillburnfumUjernu. När mun diskuterar mutpriserna kun mun självfullet finnuskäl utt se över jordbrukspolitiken, frumför ullt på , men även päkort sikt för vissu mindre justeringur. Men en suk är obestridlig, nämligen attden effektivaste vägen utt utnyttju de knappa resursernu, om mun särskUt villminsku det storu flertulet barnfamiljers problem, är en höjning uv barnbidraget.En tidning hur räknut ut - och jug hur ingen anledning att betvivla dessauppgifter - att en sänkning uv mjölkpriset med per liter, uv priset påkött, fläsk och ost med per kilo och uv priset på mjöl med perkilo skulle kostu liku mycket som en höjning uv burnbidruget med 1 000 kronorper burn och år. Det säger väl något om vud som är fördeluktigust ochekonomiskt riktigust, när mun vUl förbättru burnfumUjernus situution. förklurur kunske en del människor: Vi vill inte hunågru bidrug, utun vi viU kluru oss självu. Den instäUningen kan man i och försig respektera. Men barnbidragen är icke några bidrag i vanlig mening.Barnbidragen är en del uv skuttesystemet. De infördes som ersättning förbarnavdrugen. De är aUtså inte märkligare än de grundavdrag som vurie personmed egen inkomst får göru, och som för de flestu människor är värdu , eftersom murginalskutten ligger . Ingen skäms för ett grunduvdrug, och ingen unser utt munpä det sättet fär ett understöd. Jug vill understryku utt självfullet finns detinte uniedning att skämmas över ett bidrug heller, om mun hur rätt utt fä det. Men i vurie full kun inte burnbidruget jumställus medundru bidragsformer, eftersom burnbidruget är ett uttryck för den urgumlusvensku principen om skutt efter bärkruft. Om två fumiHer hur liku stor inkomstmen buru den enu fumUjen hur burn, så är det klurt utt burnfumiHen hur sämreskuttekruft. Burnbidruget är liku för ullu burn och ger inte, som uvdragengjorde, mest tUl dem som hur högu inkomster. Jug skull 'be att få citeru ett pur kortu uktuellu styckenur , som skriver just med tanke på livsmedelspriserna:"JordbrukspolitUcen behöver ulltså en ordentlig översyn helst utun uUtför Socialdepartem en-tet m. fl. 4* protokoll 1972. m. fl. mångapolitisku sidoblickur." (Vad man nu menar med det.) "Under tidenmåste burnfumiHernu stödjus, så utt de högu livsmedelsprisernu inte frestur påderas ekonomi med full styrka. En höjning uv burnbidruget är en lämplig väg uttgå. Burnkostnudernu är så puss högu utt en sådun hjälp tUl burnfumUjerna kungöras generell utun utt kommu i strid med jämlikhetspolitiken." Jag unser att därmed gör enutmärkt summanfattning uv dugens situution för burnfumiHernu. Men inte ens envärdesäkring, än mindre en utbyggnud uv burnbidrugen hur regeringen ellersocialdemokraterna i sociulutskottet velut gå med på. Det borde bli summusjälvklurhet utt burnbidrugen skull vuru värdesäkru som utt pensionernu är det,vilket sociulministem frumhöll. Jug tror utt jug vågur uttrycku denförvissningen utt det kommer utt bli summu självklurhet. Vi kommer inte utt geoss på den punkten. 1 stället sutsur regeringen i sin fumUjepolitik detsude. också fumUjeministern här i dug frumför ullt på bostudstilläggen. Detleder, som vur och en kun konstuteru, till att ungefär hälften uv fumiHernukänner sig lämnude i sticket och blir lämnude i sticket. De får ingen nyttu UVbostudstilläggen, trots utt de inte hur några märkvärdiga inkomster. Som fumiHeministern också vur inne på, gårbostudstilläggen pruktiskt tuget buru till fumiHer med en inkomsttugure.FumiHer där bådu mukurnu urbetur får sällun bostudstillägg, trots utt de mångugånger hur svårt utt få pengurnu utt räcku till. Inkomsternu på pupperet kunvuru godu, men det är mångu uvbränningur på grund av bådas förvärvsurbete. Därmed är jug inne på det undru problem som jug nämnde.Hur skull mun genom en egen insuts förbättru sin stundurd? Hur skull mun få detatt löna sig att urbetu? Hur är det i dug? Jug ber utt på kummurens TV-skärm fåvisu en liten tabell som illustrerar situationen. Av tabellen framgår att förfamUjer med en inkomsttagare och i inkomst blir densammanlagda marginaleffekten uv skutt och bortfallande bostadstillägg 84,7 procent.En barnfamlH med en inkomsttagare som tjänar får alltså uv en inkomstökning. Jug hur en annan tabell, som visar situationen för fumiHermed två inkomsttugure. Om mukurnu förut dänut vur och sedun ökursin inkomst, blir marginaleffekten uv skutt, bortfull uv bostudstillägg samthöjda daghemsavgifter - om dessu föHer rekommendution summunlugt , dvs. mun får inte behållu mer än uven inkomstökning i det fullet. Aftonbludet, vurs tänkunde jug föHer mycketnogu, hur också reugerut när vi i folkpurtiet tulut om utt det måste lönu sigbättre utt urbetu. Mun hur sagt; är ute för att tula för de rikuigen! Det är de som dänur mest som folkpurtiet tänker på. Jug undrur, herr tulmun, om de som dänur ochhar fumiH att försöriu, eller de fumiHer där mukurnu dänur 30 000 kronorvardera, anser utt de hör till de riku i sumhället, de som dänur mest isumhället. Jug undrur om LO:s medlemmur, som det i mycket stor utsträckning rörsig om, känner igen sig när de läser i sin egen tidning om hur mun uppfutturderus verklighet. Och hur går det när hustrun i en fumilj överväger utt gesig ut på urbetsmurknuden? Skutt, bortfull uv bostudstillägg, kostnuder förbarntUl-syn, resekostnuder och unnut, som kommer till, gör utt nettoutbytet förfumUjen som helhet inte blir så stort, och så räknur ju mångu. Motivet för den skuttereform med övergång till individuellbeskuttning, som beslöts för ett pur år sedun, vur ju bl. u. utt mun skulle tubort tröskeln för de giftu kvinnor som vill ge sig ut på urbetsmurknaden. Detmåste lönu sig utt urbetu, det vur motiveringen. är vi i färd med att bygganyu trösklur för de giftu kvinnornus förvärvsurbete. Mun behöver inte leta för att finna en sturk socialmotivering för kravet utt det mäste lönu sig buttre utt urbetu. Dels är dettuen nödvändighet för att vi skall kunnu öku sumhällets totulu resurser och därmedfå möjlighet utt lösu ullu de sociulu problem som mun hur vurit inne på i dentidigure diskussionen här i dug. Därtill kommer: Vud blir reuktionen hos dessu fumiHer somfinnerutt om mun ökur sin inkomst med , får man behålla 100? Jo,naturligtvis i många fall en känsla uv resignution. Det lönur sig inte uttanstränga sig. Det blir också en aversion mot samhället, en avoghet mot stutoch kommun som mun tycker tur orättmätigt mycket av ens inkomstökning, och detleder till en närmast asocial inställning. Man vänder ryggen åtsamhällsarbetet. Man säger att det är nästun rättmätigt utt luru stuten, uttluru Sträng som det populärt heter. Det finns ingen här som ger ett finger åt ett såduntresonemung, självfullet inte. Det är klurt utt ulla skatter som är lagligtbeslutade skall betalas. Men vi kan inte blunda för att det är så här sommänniskor resonerar ute i samhället inom alla skikt och särskUt där manhar just dessa våldsamma marginuleffekter på en inkomstökning. Jug beklugur utt regeringen inte utnytdut möjligheten uttgöru något åt de mest uppseendeväckunde inslugen i bilden, när mun nu för någrudugur sedun lude frum en proposition om nyu regler för inkomstprövning uvbostudstilläggen. Vi får tUlfäUe utt återkommu till dettu när försluget skullbehundlus här i kummaren. Det hude vurit möjligt utt få en mUdring av deeffekternu till stånd, men den hur mun inte utnytdut. Det visur utt mun inomregeringen inte ser särskUt ullvurligt på dessu problem. Barntillsynen, som jug nämnde tidigure, skull jugåterkommu tUl under en senure punkt. Det bör väl ändå varu möjligt utt i någonmån fullföHu den debuttplunering som föreligger. När det gäller urbetstiden skull jug bara helt kort betonaatt den frågan tus upp i en purtimotion som väckts uv folkpurtiet. När deflestu människor hur fått 40-timmursvecku och 5-dugarsvecku är inte allmänurbetstidsförkortning det mest ungelägna sociala målet. Det är i stället attöka möjligheterna till en anpassning av arbetstiderna till människornas behov iskilda situationen Det kan gälla småbarnsföräldrar. hur fört frumtunken utt mun skulle hu rätt till sex timmurs urbetsdug för småburnsföräldrar.TCO har diskuterat begreppet rätt till deltid i den situationen. Det kan gällaäldre människor också, dem som studerar etc. I många situationer har man tänktsig behov av anpassning av arbetstiderna. Det ärmånga människor som inte nöjer sig med ett val mellan att m. fl. m. fl. antingenhelt vuru hemmu hos sinu burn eller ocksä urbetu full tid och buru få träffuburnen , när mun msur i väg, och , närman skall unsträngu sig för utt få dem i säng så fort som möjligt. Dettu är ettreellt problem för mångu burnfumiHer. Ett unnut problem är boendemiHön, som stutsrådet Odhnoffoch i Alvestu vur inne på. Tidigure ansågs det bland socialdemokratiskadebattörer som mycket radikalt att vara motståndure till småhus-ochlåghusbebyggelse. hur mun tydligen upptäckt - om inte referuten frånfumUjeministerns unförunde är helt och hållet feluktigu utt det kun innebäruvissu fördelur utt byggu i lägre skulu, att hälla murkkontukt och explouterumurken mindre hårt. Vi som huft dennu uppfuttning länge får väl hälsusociuldemokruternu välkomnu tiU dessu insikter. Jug beklugur buru uttinsikternu inte hur spritt sig mer. Ett UV de störstu sumhällsbyggnudsprojekten i Sverigeshistoriu är bebyggelsen uv Järvufältet i . Där hur folkpurtiet, medunderstöd uv de två undru icke sociulistisku purtiernu, krävt uttbyggnudsplunernu skull omprövus så utt husen kommer ned i höjd och mun får enbättre miHö. Sociuldemokruternu har emellertid benhårt vägrat utt gå med pånågot sådunt. Jug hoppus utt fumiHeministern kan övertyga sinu purtivänner iStockholm om utt när mun skall byggu morgondugens sumhälle får mun inte tänkukortsiktigt - mun måste tu hänsyn till de sociulu rön som i vurje full tyckshu nått fram till kunslihuset. Fm Odhnoff nämnde utt servicekommittén skulle vuru ettuttryck för dettu. Jag kun inte heller dess direktiv, men inte står det väl därutt mun skull undersöku om det skull byggus lägre hus och småhus. Kommer nifrum till det, är det så mycket bättre. Jug vet och det vet kunske ocksä herrGustavsson i utt servicekommitténs arbete har avkustut en mängdpapper med text på, men har det kommit några pruktisku resultut frånservicekommittén? Eller när kommer de? Buru allmänna förhoppningar kan mun intebyggu pä hur länge som helst. HerrKARLSSON i (s): Vi kanske har kommit en Uten aning snett påtalurlistun. Det är nuturligtvis svårt för en "skuggminister" pä denfumiHepolitisku sidun utt vuru tyst sedun dugens famiHepolitiska minister hadevarit uppe, och det vur väl det som lockude till utsvävningurna omfolkpurtiets politisku insatser. Jag skull inte bemötu honom på unnut sätt än genom uttsägu utt det är ett ullmänt tul hun hur hållit om värdesäkring uv burnbidrugoch om en hel del unnut, från jordbrukspolitik till läget på Järvufältet. Menså mycket är klurt utt en värdesäkring uv burnbidrugen inte är den ungelägnustesociulpolitisku reform vi hur utt genomföru. Det får vuru tiUräckligt som svurpä ' inlägg. Jag begärde egentligen ordet för att bemöta vad sade om kommunerna och socialpolitiken. I anslutning till det frågadehan vad socialdemokraterna hude gjort i de kommuner där mun hur lågubostudstUlägg tiU pensionärernu. Ju, mängd kommuner i vårt lund hurcenlerpurtister och undru borgerligu representunter moturbetatsocilademokrutisku förslug tiU höjunde uv bostudstillägget förfoUcpensio-närernu det hur skett i län som ligger hemvistgunsku näru. Sedan tog upp en unnun uspekt på dennufrågu. Hun sude utt stuten övervältrar kostnader på kommunernu. Men hun berördeinte med ett ord stutens hjälp till kommunernu i oliku uvseenden, bl. u. genomdet skutteutjämningsbidrug som ges till kommunernu och som utgjorde i runt tul2 miljurder kronor . Det innebär utt exempelvis Gotlunds kommun i dugskulle hu huft en kommunulskutt som legut högre än vud den nu gör,men dettu hur mun kunnut undviku genom stutens bidrug till kommunen. När säger utt stuten övervältrur bördor påkommunernu skull sådunu här förhållunden med i bUden. Då blir det sunnerUgeninte en övervältring utun snurure så att stuten hur gett den kommunen och enhel del undru kommuner, bl. u. i inlund, betydligt mycket mer iersättning än vud den viu politiska beslut har ålagt kommunerna i fråga omutgifter. I , där i hör hemmu,skulle det hu inneburit en genomsnittlig kommunulskattehöjning på 2:97 kronorom man inte hade huft den här kommunulskutteudämnuigen. Jug menur utt unklugurman stuten för utt övervältru bördornu på kommunernu, skuU mun i rättvisuns ochrimlighetens numn också säga vud som sker på den kunten. Men det underlät herrRune Gustuvsson verkligt nogsumt utt göru. Sedun tog också upp frågan om kompensationförde höjda bostadstilläggen. Faktum är ju att kommunerna har fått en höjningfrån genom det beslut som fattudes av höstriksdagen. Skulledet vuru sä, , utt det finns en frumstegsviHu hoskommunerna så hur de också byggt barnstugor, vilket innebär att de har fåttfull kompensation. Om mun tur landet i dess helhet ser man att den egentligenger kommunerna liku mycket som de betulur ut i kommunula bostudstillägg osv. sude utt debutten hude kommit in på ettsukligure plun. Mun kun nuturligtvis hu oliku unspräk på suklighet; herrCurlshumre vur ullvurligt trängd under den förstu delen uv debutten, och då vurdet enkelt utt kustu ut ett påstående att andra var osakliga. Men sedan sveperherr Carlshamre omkring i de sociulpolitisku utkunterna. Han vidhåller vad jugungrep förut, nämligen tulet om utt trunsfereringurnu till burnfumUjer ochundru låginkomsttugure vållur för högu udministrutionskostnuder. Men inte medett endu exempel hur kunnut kluru ut den suken. Jug funn i herrCurlshumres unförunde den gumlu högerinställningen mot sociulu reformer. Hunförsöker nu kumoufleru sig genom utt sägu utt han vUl så rasande mycket, men isjälva verket rör det sig om det gumlu konservutivu motståndet motsociulpolitisku reformer. vill ingen udämning i det svenskasamhället - det är dugsens sunning och det är det som konstituerur grundentill utt mun fluddrur omkring med oliku ståndpunkter i sociulpolitiskusummunhang. Då talade om att det skulle varu en tröttsociulpolitik som bedrivs vill jug sägu; Arma gamlu , om detskulle gå så m. fl. långt attde borgerligu gemensumt skulle bildu regering och möjligenskuUe kunnu bli påtänkt som sociul- eller fumiHemi-nister! Då skulle det blifrågu om en nedrustning uv kutustroful urt på det sociulpolitisku fältet. Den principiellu debatten har ju någotförlängts utun utt det hur tillkommit så mycket principiellt nytt, men jagskall gärna ta upp de synpunkter som har valt att föra fram här. Om vi ser på utvecklingen uv burnbidrugsbeloppet ulltså efter den bidrugshöjning som gjordes 1962 - kunvi konstuteru utt dugens burnbidrug ligger närmure högre än vudenburt en indexreglering skulle hu inneburit. De bidrugshöjningur somregeringen föreslugit hur ulltså vurit nästun dubbelt så storasom vad man skulle ha erhållit genom en fustlåst indexreglering. Det störstu felet med ' resonemung är väl ändådet begränsude synsätt i frågu om fumlHepolitiken som dettu ensidiguburnbidragstänkande ger uttryck för. Burnbidrugen är ju buru en del uvfumUjepolitiken, och vill mun diskuteru vud som hur gjorts måste mun tu helaområdet med i bedömningen. De fumUjepolitisku insutsernu under senure år hur sombekunt främst inriktuts på de grupper som hur det största behovet uv ökut stödfrån sumhället. BostudstUläggen utgör ett direkt komplement till burnbidrugenmed inriktning på lägre inkomsttugure. Som vi vet hur det skett en mycket starkutbyggnad på dettu område. Vidure hur bidrugsförskotten under senure år höjtsupprepude gånger och byggts ut betydligt. Vid sidun uv de direkt ekonomisku stödåtgärdernu görs ävenbetydunde insutser för att bygga ut samhällets omsorger om burnen. Jug vUlinte ulls sägu utt är omedveten om detta, men jag menar att detockså är en väsentlig uspekt i dennu diskussion om burnbidrugen. Stutsbidragentill dughem och fritidshem hur höjts i flera omgångar för att underiättu förkommunernu utt byggu ut verksumheten. Vi hur tidigure under debutten berörtdettu. En kruftig utbyggnud uv dughem-men frumstår ju för mångu famiHer som denviktigaste fumiHepolitisku frågun i dug. När mun diskuterar barnbidragen får mun inte heller glömmade andra insatser som hur gjorts på det fumiHepolitisku fältet och fält somgränsur därtill, utbyggnud uv mödru- och burnuvård, burnhälsovård,skoltundvård, skolmåltider och ullt dettu som ju innebär en direkt uvlastningfrån hushållsbudgeten. Det är viktigt utt mun hur med dessu åtgärder i dendiskussion som mun för om burnbidrugen. säger att det enda som bamfamiHerna kan vurusäkru på är att derus skutt kommer utt höjus. Ju, om derus inkomster stiger lärdettu ske. Men genom skutten överförs ju till kostnudernu för gemensummu,väsentligu nyttigheter det som mun förut fick ta från den privatafamUjeportmonnän. Vidure säger utt två fumider med liku inkomst,vuruv den enu hur burn, nuturligtvis hur oliku bärkruft. Ju, det är ulldelesriktigt, och därför är det också rimligt att man har ett barnbidrag för att iviss Men det är givetvis också sant utt två fumiHer med oliku inkomst huroliku ekonomisk bärkraft. När man arbetar frum ekonomisku stödformer, är det enuspekt som ulltid måste vuru med i blickpunkten. Men det tycks vuru svårt förherr Romunus utt se sumbundet mellun ekonomisku stödåtgärder och låg inkomst. ordförunde sude litet spydigt utt det förstår mun väl utt det är svårt förRomunus utt vuru tyst när stutsrådet Odhnoff hur tulut. Jug kun inte tolku detpå något unnut sätt än utt menur, utt egentligen borde jughu vurit tyst - mun bör inte debutteru med fumiHeministern. Det är ju den endurimliga slutsatsen av denna ironiska anmärkning från sidu. Densäger väl ullt om vud hur för uppfuttning om dugensfamiHeminister. hude inte mycket tUl övers för mig heller.Han ansåg utt jug bura hade ägnat mig åt utsvävningar i allmänt tul ommutpriser, värdesäkring, Järvufältet och sådunu oväsentligheter. Ju, det ärocksä ett gunsku uttrycksfullt besked till de människor som hur utt tas med dehögu mutprisernu och som inte har någon värdesäkring uv burnbidrugen. Det ärett besked till som hur krävt utt mun skull sutsu just påburnbidrugen. Det är ett besked tUl de människor som är oroligu översociuldemokruternus fullständigt benhärdu fusthållunde vid föråldrade planerför Järvufältet. Inget svur ur iblund också ett svur, , och detvur mångu uttrycksfullu svur som lämnude genom att ingenting säguden här gången. sude heller inte ett ord om demurginuleffekter pä en inkomstökning som jug visude med siffror på TV-skärmen.Hun hude inte någonting till övers för utt dettu kun vuru ett verkligt problem,och det intressunta är, att det hade inte heller famiHeministern det gjordesinte någon kommentur ulls till dettu. Utvecklingen av barnbidragen har varit bättre än om manhade haft enbart en indexreglering, säger fumiHeministern. Ju, det är väl ingensom hur krävt enbart en indexreglering, , utun det är klurt utt munmåste byggu ut burnbidrugen i tukt med stundurdhöjningen. Men det vore ändå entrygghet för burnfumiHernu utt vetu utt de för frumtiden ulltid hur enuutomutisk värdesäkring och inte buru fär mycket ryckvisu höjningur. Det resonemung som här hur fört motindexreglering uv burnbidrugen skulle ju kunnu förus även mot indexregleringenuv folkpensionernu. Försök med det, sä får se vilken reuktionenblir! beskyllde mig för ett ensidigtbarnbidrugstänkunde. Skull mun undviku uti förlängu den här debutten ulltförmycket, så får mun ta upp det som är mest ukut för dugen. Därför tog jug uppjust problemet för burnfamiHerna att få pengarna att räcka till och problemet inte kun öka sin standard genom egen urbetsinsuts. Det är de tväsvärighetemu som jag tror är huvudproblemen i dug. Det finns undru också bumtillsynen återkommer vi till senure under dugen. m. fl. m. fl. Och det står i vår reservation som finns iriksdagstrycket och som jag därför inte behöver läsa upp i dess helhet - att vikräver en samlad famUjepolitisk reform, alltså en samlad reform uv skuttesystemoch famUjepolitik. Det är någonting som vi hur krävt med låt mig säga en nykterpapegojas envishet i , men tyvärr med ringa framgång.Regeringen tUlämpar metoden att ena månaden lägga fram det enu försluget ochnästu månud eller nästu år läggu frum det undru förslaget utun sumordning. Ensumordning uv skatter och bidrug är nuturligtvis en viktig del ifumUjepoUtiken. Vi hur i reservutionen också pekut på kruvet på ettvårdnudsbidrug, som sociuldemokruternu tidigure hur huft med i sinuprogrumskrifter och i sitt fumUjepolitisku tänkunde, även om det för dugentycks vuru undanstopput nägonstuns. Men det intressuntu och den politiska slutsatsen av famiHeministernsframträdande här är att hon icke har ett enda ord att säga om det faktumatt många barnfamiHer nu knappast har någon möjlighet att förbättra sin egenstandard genom att höja sin inkomst. Det är de här marginaleffekterna som jagvisude. Tvärtom hur fumUjeministern för en vecku sedun skrivit under enproposition om nyu inkomstregler som inte gör ett dugg åt dettu problem. Det ärett viktigt politiskt besked som burnfumiHernu hur fått på det sättet, iv tog också upp mitt uttulunde utt vudburnfumiHernu kun vuru säkru pä, det är utt skutten höjs om influtionenfortsätter. Ju, om inkomsten höjs, säger , får mun nuturligtvis enskattehöjning.