prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — Den kritiken är över huvud taget ingetargument i sammanhanget. Vad som däremot kan vara elt problem är vid vilkenlidpunkt man med hänsyn lill de totala tUlgängliga medlen skaU övergå från ettselektivt tUl elt generellt system. Allright, jag medger alt det kan utgöra ettproblem, men alt på detta sätt använda del som tillhygge tycker jag inte ärriktigt. Och del måste väl ändå vara hoppas jag uppfattningatt vi skall komma fram tUl ett generellt studielöneprincipen, Ioch med det försvinner ju alla tröskelresonemang tagit några steg på den riktigavägen mol ett förverkligande av studielönsprincipen, 1 och med det försvinnerju alla Iröskelresonemang och marginalresonemang som för. Om haninle vill medge atl de har en begränsad tidsmässig giltighet, betyder det välall han tänker sig atl den väldiga skUlnaden mellan det stöd som kan komma atllämnas till vissa kategorier på gymnasienivå och systemet för stöd påuniversitetsnivå skaU finnas kvar. Det innebär en sorts klasskranka så som detär tänkt, det skulle alltså finnas sociala hinder för högskolerekryteringen iframtiden. Jag antar att det inte är framtidsperspektiv. I vad slutligen gäller utgifterna vill jag påminna om attkammaren i går voterade igenom i bistånd tiU synnerligentvivelaktiga regimer något som vi kritiserade men som väl liksomalla andra i den socialdemokratiska gruppen lojalt röstade för. Det rörde sigden gången om en betydUgt större utgift. Jag tror att det - med rättprioriteringsresonemang hade varit bättre atl satsa de pengarna på en reformav studiemedelssystemet. När ni nästa gång angriper statsministern,, så håll er till fakta och inte till vinklade reportage i en delborgerliga tidningar. Det är klart alt man kan tala om en framlid som ligger hurlångt som helst borta i fjärran, i , men dä är diskussionenrätt ointressant - som fröken sade i sill inlägg. Med utgångspunkt ireservationen trodde jag atl kommunisterna ville gåöver till den generella stödformen och gör man det får man den konsekvens jaghär angav. Det är verkligen inle någon demagogi, utan har vi, , i resursknapphetenstecken den funnit oss nödsakade att i familjepoliliken i ökadomfattning satsa på 4 niaj ]97-i Vi har gjort det när det gäller ungdomarna inom ;---- a. därför att ungdomarnas situation - som jag ' '" < '-sade fömt när de går från del familjepolitiska stödet till studiestödssystemet inteförändras radikalt. Jag anser det vara en principiell inkonsekvens avvänsterpartiet kommunisterna att å ena sidan stödja den selektivafamUjepolitiken, och å andra sidan här kräva en radikalt annan politik gentemotungdomarna , då de ändå i stort setl befinner sig i sammafamiljesituation som de har famUjestödet, i (vpk) kort genmäle: Statsrådet upprepade det som jag lillväsentlig del redan har svarat på, så vi kanske i den här repliken kanuppehålla oss vid statsrådet syn på jämlikhetspolitiken. Jag skullevilja fråga: Är det statsrådet avsikt atl studiemedelssystemet såsmåningom skall utbyggas till en generell studielön? I så fall måsle man se deselektiva systemen som temporära och provisoriska och som i vissa avseendenogynnsamma och administrativt klumpiga system som dock skallavskaffas. Jag medger, som jag sade, att man kan diskutera lidpunktenför övergången från selektivt lUl genereUl system, men jag frågar: Är av studielönesyslemet? Det är nämligen den verkliga jämlikhetsfrågani sammanhanget. Socialdemokraterna hade faktiskt såvitt jagminns från den tid då jag var med i studentrörelsen en betydUgt progressivareinriktning i dessa frågor än de fick sedan, när de mer och mer gick över påskuldsältningslinjen. Därför är den frågan intressant , och det verkligtstora kriteriet på instäUningen till jämlikhet är om socialdemokraterna är fören utbyggnad av studiemedelssystemet i riktning mot studielön och om socialdemokraternaär villiga att ta detta som ett led i en jämlikhelspolilik som också fårlångsiktiga lönepoUtiska verkningar. Det handlar nämligen om detta, ochskuldsättningssystemet förser bara akademikerna och de högavlönade med argumentför all begära sina höga löner. befinner sig fortfarande i detblå. På det studiesociala området är inför 1970-talet frågan, om hur vi bättreän skall ge de vuxna en chans att överleva under deltids- ochheltidsstudier, den stora jämUkhetsfråga som vi står inför att lösa. i (s); Fm talman, ärade kammarledamöter! Jag skall bara ta uppetl par detaljer. Jag hade egentUgen tänkt tiga , men den omständigheten attjag var med och skapade förslaget lUl det studiehjälpssystem vi nuhar kanske påverkar mig att ta tiU orda. Jagadresserar mig i första hand till , Han har tydligen 81 6 protokoll 1972. suttithemma i sin kammare ooch räknat ut att fall kan inträffa, när enhöginkomsttagare fast han bestrider att det är höginkomstlagaren hanspeciellt ömmar för kan fiäna på att ta elt banklån i stället förstudiemedel. Det system som här gäller är emellertid elt socialt system, varssyfte är att trygga möjligheterna för människor utan egna penningresurser attstudera vid universitet och högskolor. Det är ärendet. För att verkligen skapatrygghet så atl man vågar utnytfia dessa resurser har stipendiedelen ochlånebeloppen förenats med en rad trygghetsregler, som redovisats här tidigare idebatten. Dessa trygghetsregler har ett innehåll långt utöver det man får framnär man sitter och räknar på räntekostnader som gör. Vad herrWijkman vill göra är alt, när det passar, glömma bort hela den stora socialadigniteten i della syslem för alt just åt dem som är gynnade i vårt samhällekomma åt ännu mer pengar. Man bortser då ifrån de enorma behov vi har somstatsrådet beskrivit för grupper som har elt myckel bristfälligtstöd i motsvarande situationer. Det gäUer de vuxna som vill studera och heladet skikt i vårt samhälle som inte fått lUlnärmelsevis den skolmässigautbildning som dessa akademiker får. Detta är ett urbota bUligt sätt att diskutera vårt system,som utan varje tvekan måste anses vara ytterst kvalificerat och förmånligt.Titta på effekterna! Har vi brist på elever vid högskolor och universitet? Problemetär att bereda alla som vUl in plats. Jag kan trösta med alt jaghört talas om personer som inte behöver dessa studiemedel men ändå tar ul democh har sina egna pengar på banken mot högre ränta. De tar denna chans medtanke på att de kan avlidaeller få så dåliga inkomster att de inte kanamortera. Då slipper de atl betala igen den här skulden. Ätt som moderata samlingspartiet med honom köra in sig på denna detalj i våromfattande utbildningsverksamhet är verkligen alt inle alls ha faltal vad somär centralt och av betydelse för utvecklingen på detta område. Men det ärnaturligtvis logiskt på allt sätt för moderata samlingspartiet att föra deltaresonemang. Så nästa fråga, fru lalman, som gäller studielön. Denfrågan diskuterades i sludiesociala utredningen, när förslaget om studiemedelskapades. Det diskuterades ingående, men fanns det ingen inte ensSACO:s representant som fann fog för atl driva studielönsprincipen med hänsyntUl det sociala och lönepolitiska mönster vi har på arbetsmarknaden och överhuvud taget med hänsyn lill den situation ohka kategorier i vårt samhälle har.För egen del jag betonar att jag inte talar med någon fullmakt vUl jagefter atl ha funderat mycket på denna fråga deklarera att fören lönedebattör kunde det vara väldigt lockande att ha studielön, så man kundesäga: Ni kan inte alls åberopa någonting i fråga om kostnader i samband medstudier när vi diskuterar lönemarknaden. För egen del hävdar jag alt om någontingvore helt orimligt, så vore del att införa studielön, i varje fall en studielönsom verkligen gjorde skäl för namnet. Jag skall ange några motiv härför. För det första gör dessa människor, när de går lUluniversitet och högskolor, en investering för sin framtid låt mig säga föralt få ett bra och trivsamt jobb och tjäna mycket bättre än andra människor.Skall det inle kostanågonting när man gör en sådan spekulation - därför att det är ju en spekulationi framtida personligt välstånd, när rnan med nästan 100 procents säkerhet vetatt man kommer att tUlhöra de gynnade? Och gör man inle det fär man kanskealdrig några inkomster, och då behöver man inte betala igen elt öre i del härmycket mogna sociala systemet som vi har. Det är en fråga. Den andra är atl den dag vi har en lönernarknad, hyfsad påetl helt annat sätt än , då kan vi börja fundera på den här saken på ettannat sätt än , men då måste vi ta in en rad andra relevanser om vi skallvisa att vi över huvud tagel tänker när vi diskuterar och planerar på dettaområde. En av dessa frågor är vad menar på denpunkten? - om vi då också skall ha samma liberala intagningsregler. När vi gerstudielön är det ju endast dårar som inte utnyttjar den. Då skall väl helasvenska folkel in vid universitet och högskolor, antar jag. Men så kommer viinte atl göra. Del är en snedbelastning, det är fel sätt all använda resurser,det fyller ingen funktion atl arbeta så, därför att alla behöver inte likateoretisk utbUdning för all vårt samhäUe skall fungera. Då tvingas vi lill enhårdhänt intagningsutskiljning och en hårdhänt utgallring, som i långa styckenslår i strid med de principer som hyllas så varmt kanske inte av ,vad vet jag, men av det stora flertalet som har diskuterat dessa problem underårens lopp. har man åtminstone en liten tankeställare, när man får la någrarisker om än ytterst blygsamma i detta Sammanhang, - Det finns andra relevanseratl anföra, men jag skall inte trötta kammaren med det . Sedan vill jag bara säga tUl , somtalade om jämUkhet i sammanhanget, atl om har tänkt igenominnebörden av vad jag sagt nu så inser han alt jag har hållit ett tal förjämlikheten. Men det är naturligt atl har helt andravärderingar när det gäller jämlikhet än vad jag har. Han tiUhör ju ett partisom stödde i dess vettlösa kampanj i lönefrågan för etl par år sedan, närman begärde genomsnittliga löne- och förmånsjusteringar för 18 000statsanställda akademiker. Då reserverade sig inte , Jagminns inte om han gick upp och försvarade vpk:s hållning, men han tog inleavstånd, och då bUr det logiskt att han stiger upp nu också och bara öser påmed krav till förmån för en grupp som tidigare även studiemässigl är starktgynnad och kommer att bli det som samhällsmedborgare i kraft av sin utbUdning, Slutligen; Har det ändå inget personligt värde att fådenna gedigna utbildning även om inte aUt skulle kunna växlas ul ihundratusenkronors-inkomster? HerrWIJKMAN (m) kort genmäle: Jag hade trott all den här debatten skulle vara över . Jag vet inte,, vem som använder de billiga argumenten. Jag har försökt alt härdiskutera studiemedlens totala belopp därför att det är en sak som angår enväldig massa unga människor, som oavsett partitillhörighet och oavsett vUken bakgrundde har ganska enstämmigt deklarerar att de har svårt all klara sig på den summasom utbetalas i lån -jag har inte talat om bidragsreglerna, jag är medveten om de ekonomiskaproblemen med dem. säger också att jag kör in mig pä en detalj,detta med återbetalningsreglerna. Ja, de som är låntagare uppfattar inte detsom en detalj. Och tala med studiehjälpsnämnden och hör hur många hundratalssamtal den får från folk som är förbryllade och förvånade över dethär systemet. Jag tycker det är bUlig argumentationsteknik, herrPersson, alt ständigt misstänkliggöra dem som anför kritik av detaljer itekniska syslem såsom varande ute för att gynna höginkomsttagare. Det är ingahöginkomsttagare del är frågan om alt gynna. Del är vanliga människor, somtjänar vanliga inkomster , som skall betala de här skulderna. Det ären svunnen epok som talar om när han framställer majoritetenav akademikerna som höginkomsttagare. Vi vet alt det går mellan 5 000 och6 000 akademiker arbetslösa. Och vel lika väl som jag alt i ochmed atl vi har fått en så stor breddning av antalet intagna så kommer lönernaför akademiker att pressas. Det är alltså ganska betungande att ha de här indexlånenöver sig. Del här systemet är unikt i . Jag tror att är detbara som tillämpar indexlån i den här världen som har engalopperande inflationstakt. Jag har försökt påpeka de här sakerna i ungefär ett årslid och ständigt mötts av invektiv från socialdemokrater. Jag tror inte atldagens studenter upplever det så som beskriver det. Jag tror inteden argumentationen går hem, . HerrPERSSON i (s) kort genmäle: Jag tror inle del lönar sig med munhuggandelvidare . Jag skall kanske begränsa mig till denna enda replik även om herrWijkman kommer igen. har inle alls fattat vad jag har talat om . Jag hoppas att kammarens övriga ledamöter har förstått det bättre. Annarsär jag urbota som pedagog. tar inte ställning tUl de storaperspektiven utan försöker allt fortfarande all gaUra ut en enda liten detalj. talade om att det finns 5 000 6 000arbetslösa akademiker . Men risken för att på grund av arbetslöshet intekunna betala tUlbaka borde då göra all omhuldade detta system,vari är inbyggt aUa garantier för låntagaren om han inte klarar av sitt lån, istället för att försöka sätta en etikett å la över delta system. Vari världen hittar ett studielånesystem mer socialt moget än det härär? Jag förmodar att när var ute i och träffade studenterdär så hade han kunnat få besked om att de skulle vara ytterst tacksamma om definge ett sådant här system för så vitt de har känt tUl det. Att studenterhar svårigheter med ekonomin är naturligt, och jag har aldrig sagt att det härär övermål. Men det finns gränser. Och hur många andra medborgare är det intesom har samma problem och som har lägre inkomster än de här grupperna. pengar somde liUhandahålles . Men ser tydligen bara ensidigt på frågan. Hanhar fått den tag på någon som kunnat göra kraftiga skatteavdrag förräntor och sett 4 j..: (-72 atl det blir litet knackigl. Men, , tamåttet mellan den som lånar upp pengar i bank och den som aldrig betalar igenett öre därför att han har för liten inkomst när han skall betala igen ellersom avUder eller av någon annan anledning inle blir återbelalningsskyldig. Jagmisstänker att vi då får en helt annan bUd, Del är när man lägger allt tillallt som systemels värde blir klart, och då håller inte på något sätt. Bara en kort kommentar med anledning av vadherr i sade. Jag tycker atl studiemedelssystemet i sinahuvuddrag är ett förnuftigt system. Det är väsentligt förnuftigare än detsystem som i slutet av 1950-talel rekommenderades av det socialdemokratiskaungdomsförbundet och de socialdemokratiska studenterna. Del är också uppenbartatt det nuvarande systemet i huvudsak är förmånligare för den enskildestudenten än vad som gällde på 1950-talel, Men på en punkl har studiemedelssystemet fått en ogynnsammareeffekt än vad studiesociala utredningen egentligen kunde förutse, och det äreffekten av indexregleringen i fråga om återbetalningen. Den har lett tiU enstörre skuldsättning relativt setl än vad sludiesociala utredningen tänkte sig.Del särskilda ränteavdraget inom jämförelsemetoden i studiemedelssystemet är juolyckligt utformat med hänsyn till att marginalskatterna i alla inkomstlägenhar ökat så kraftigt. Jag vill här bara påriiinna om en diskussion som jag hademed statsrådet , där statsrådet sade atl han ville positivtpröva förslag lill eventuella ändringar i den här delen avstudiemedelssystemet, om studiemedelsutredningen kom med ett sådant förslag.Jag hoppas att man också i kammaren kan inregistrera en positiv attitydpå den punkten. i (s): Jag skall bryta löftet . Jag trodde då attingen ledamot utöver skulle begära ordet. Till vUl jag säga, att det var skönt all höradetta resonemang, Pä det planet kan vi alltid diskutera. Jag är glad över attherr och jag är överens om systemets principiella förträfflighet. Vad var inne på, nämligen jämlikheten ochresurserna, väger där enormt tungt. Då befinner vi oss emellertid på rätt köl. i (vpk): har här startat en nySACO-debatt, Låt mig med anledning av vad han har kastat ur sig bara säga, att varken jag själv eller någon annan vpk;are sparade på kritiken när det gällde vissa principer i lönepolitiska uppläggning. Jag har själv från denna kammares talarstol mot röst kritiserat inrättandet av nya C-lönebefattningar inom den svenska statsförvaltningen. Jag vann inget 85 Nr 73 gehör hos vare sig hans partivänner. den ' intog vår ståndpunkt i berodde på alt det 4 mai 1977 gjordes gällande att löneförhandlingar skulle dirigeras med hjälp av -------------------- tvångslagar,som inte bara avsåg SACO-området utan som i öiuaiesociait stoa stora anförandeden gången också aviserades såsom en framtidssyn: Det var på det sättetlönerörelser över huvud taget skulle föras för att hålla allalöntagarkategorier i schack. har en mycket säregen framtidsvy av detsvenska samhället. Tydligen tänker han sig att skuldsältningssystemet och dehögavlönade akademikerna skall finnas kvar . De skall finnas därså alt ständigt kan peka på att de existerar och utgör etlproblem. måste ständigt ha några alt klaga på, när han nu såsällan klagar på kapitalisterna. Varför är det till övervägande grad överklassens och denhögre medelklassens ungdomar som fortfarande dominerar högskolorna? Rimligtvismåste det bero på det studiefinansieringssystem som indirekt görsig till anhängare av och som huvudsakligen bygger på skuldsättning.Skuldsättningsproblemet är den stora tröskeln för den som kommer från enarbetarfamilj eller annan lågavlönad famUj och som ämnar börja vid en högskola.Så länge man inte löser detta problem, gör man inte heller något genombrott närdet gäller den sociala rekryteringen till högre utbildning. Hur tror man att den av aviserade storajämlikhetsreformen för de vuxenstuderande skall kunna genomföras, om man fördessa studerande skall lägga upp ett system som också väsentligen bygger påskuldsättning? Dessa studerande är äldre än de som efter genomgång av detvanliga ungdomsgymnasiet går direkt till högskolorna. De har en störreförsörjningsbörda, kanske mindre lästräning och en rad andra sådana handikapp,som innebär att skuldsättningen kommer att trycka hårdare på dem än pä deungdomar som går den ordinarie vägen. Jag skulle också vilja fråga: Hur skall man ulan engradvis övergång till ett studielönesystem komma ifrån de nuvarande selektivasystemen? Är verkligen tanken att man skall prioritera de selektiva systemenframförde generella bidragssystemen? Tycker det är bra att enfattig arbetarpojke eller arbetarflicka ständigt skall behöva konfronteras medhögavlönade kuratorer och andra fiänstemän, som skall granska vederbörandespersonliga förhållanden för att se om vederbörande är värdig den ena, andra,tredje, fjärde eller femte bidragsformen? Helt och hållet klart är att dentypen av byråkratiskt system innebär ett betydligt svårare brott motintegriteten och dessutom skapar en form av motvilja hos den kategori som ärföremål för dessa inte alltid särskilt sympatiska omsorger. Uppenbart är all ettgenerellt system härvidlag har betydande fördelar, naturligtvis när tidpunktenär mogen ekonomiskt för att övergå från selektiva till generella system. Vi harinte från kommunistisk sida någon särskilt ömsint syn på de På inget sätt. Men det är ganska märkligt atl erfara efter anförande står det ju klart att socialdemokratinhar övergivit studielöneprincipen. Då har man också 86 övergivit en av de starkastesociala motivationerna för en lönepolitisk utjämning.1 vision av samhället ingår klart och tydligt ett Nr 73 system där skuldsättningen fortfarande finns kvar och där alltså de den privilegieradeakademikerna utgör ell beslående inslag. 1 vår vision av del 4 .j {972 framtidasamhället skymtar däremot ett system där hela den sociala och--------- , i- i- r- u" i- 1 i u 1 ff t Studiesocialt stöd ekonomiskamotivationen for hogelonekalegorierna har avskattats. i (s); Fru lalman! Del var en senkommen kritik av ,må jag säga. Men, i , det fanns bara elt sätt då att utan ödeläggande händelser på arbetsmarknaden hindra , och detvar tvångslagen. Den ville ni inte godta. fick de gå på händer. Jag skulle plädera för skuldsättningen ,sade ,, som tydligen inle hört vad jag sagt. Jag knöt an till dennuvarande lönemarknaden men pekade på vilka problem som uppstår dendag det införs en studielön av reellt innehåll, dvs. sådan atl den påverkarrekrytering, intagning osv. erinrade om att rekryteringen till högrestudier är förhållandevis Uten från den s. k. socialgrupp 3, arbetare och lägrebetalda tjänstemän. Men som akademiker kan väl inte vaiaomedveten om vad alla forskare i ämnet har klarlagt, nämligen atthuvudorsakerna till den situation vi har är tradition, miljö osv. Den dagvi har skapat en annan lönemarknad, den dag arbetare och lägre tjänstemän haren annan tradition i hemmen och en ny studiemiljö, har vi automatiskt en nysituation. Att därför försöka övertyga oss om att del är.studiemedlensbristfällighet som hindrar arbetarbarnen atl komma till universitet ochhögskolor är verkligen atl vara okunnig om hur det hela ligger tiU. Sedan talade om integriteten. tydligen så mån om genereUa och generösa regler att om man dämied späder påorättvisorna så gör del honom ingenting. resonerar inte som jaggör, nämligen att eftersom vi har begränsade resurser och väldigt olikamöjligheter för människorna så är det sunt socialt tänkande att sätta in stötendär den bäst behövs. resonemang passar de högavlönade isamhället, de gynnade, de människor som har hög inkomst och förmögenhet somhand i handske. Även om klär sitt resonemang i aldrig så vackraord om generella regler, behållen integritet osv., så blir hela uppläggningenorimlig. Sä rädda om integriteten är inte människorna att de inle vågarlägga fakta på bordet i sådana här sammanhang, särskilt inte ungdomar som ingenväntar sig skall vara ansvariga för sin situation pä det ekonomiska och socialaområdet. Jag har inte övergivit tanken på studielönen. Jag villbara att vi skall från tid till annan se alla realiteter i sammanhanget. Jagupprepar att jag har sannolikt betydligt mer än i angripitbristfäl-ligheterna på lönemarknaden. Den dag man rättar till dem något så närblir jag i motsvarande grad öppen för studielönetanken - för så vitt man vågarövergå till det systemet med hänsyn lill andra konsekvenser, vilket jag hoppasatt man skall våga göra. Nr 73 i (vpk); Det här senaste yttrandet av i var 4 mai 1977 myckel intressant. Tvärtemot vad socialdemokraterna hävdade för ungefär sedan, när man diskuterade rekryteringsfrågorna, hävdar nu ,liksom de konservativa gjorde då, alt det är inte pengarna, inteskuldsättningen, som gör att arbetarbarnen inte går till universiteten, utandet är gubevars traditionen. Dessutom vUl han göra gällande att det här medarbetarbarnen och traditionen förstår han bättre än jag. Jag kan säga herrPersson att som son i ett arbetarhem vet jag att det är skuldsättningen sombetyder någonting och inte någon traditionell inriktning. Det finns en lika godbildningstradilion hos arbetarklassen som det finns hos medel- och överklassen.Traditionen saknas inte; det är skulderna som är det stora problemet för ossoch som förföljer oss långt efter det att vi har lämnat universiteten. Jag tycker del är ganska fantastiskt när en man av YngvePerssons resning och kaliber ställer sig upp här och .säger, som ett argumentmot studielönetanken, att får vi studielön, då kommer hela svenska folketrullande till universiteten. Del är den verkUga bottnen av vulgärargumentation. För det vet väl lika väl som jag att närstudielönesystemet kommer om det gör det - är det lika självklart som i detsystem som verkar nu atl det skall kombineras med en resultatgranskning. Ochdet är också självklart att inte hela svenska folket kommer rullande. Vi ser juredan nu att en vikande arbetsmarknad för de högskoleutbildade ledertill att tillströmningen till många av de stora fakulteterna spontant minskas,så det är inget problem. Det är en vulgarisering av fullständigt enormaproportioner som här gör sig skyldig till i en strävan alt fångabilliga poäng i en viktig fråga. i (s):