prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Om mun går utoch tulur med pensionärerna är nog allu överens om att det är merakostnadskrävunde för en ensamstående. Ouvsett vad i isitt inlägg sude om bostäder o. d. och den rekommendution som Kommunförbundetlämnut är det ändock så utt ullu kommuner inte gått in för reformen utt betulaliku bostudstillägg till pensionärerna. Dessutom har pensionärerna andrautgifter: telefon, TV osv. Inte heller matkostnaderna skall vi bortse från, föri många fall, då en pensionär blir lämnad ensam, lugur vederbörunde inte mutenutan gär ut och äter med påföHd att det blir en fördyring. Jag tror snarare attdet tvärtom är så att mänga pensionärer upplever det nuvarande systemetpositivt, och det är i de fall när en pensionär blir lämnad ensam på grund avdödsfall och pensionen ökas från av basbeloppet till avbasbeloppet. Självfallet är det här i första hand en kostnadsfråga -det är riktigt som i sade som måste sättus in i sittsummunhung med andru ungelägnu reformer. Vi hude i onsdugs i förru veckun endebutt här i riksdugen om sänkt pensionsålder, och samtliga talare var dåöverens om att man måste se till att med det snaraste sänka pensionsåldern till65 är - ja, en del talare var inne pä linjen att man mäste sänka pensionsåldernytterligare med hänsyn till den förändring som sker ute på arbetsmarknaden. Viinom utskottsmujoriteten sätter dennu sänkning uv den ullmänna pensionsåldernföre den reform som diskuteras, även om den kan betraktas såsom ganskaungelägen . Reservationerna har litet olika yrkanden. I reservationen1 talas om att mun skulle genomföru dettu så att det skulle vuru klurt till den1 . Äv vud jug unfört frumgår, herr tulman, att vi inom utskottsmajoriteteninte kan biträda detta förslag, och jag ber utt få yrku uvslug på reservutionen1. I reservutionen 2 frumförs ett utredningsyrkunde. Därdelur jag i uppfattning; det finns ingen anledning attgöra utredningar på dettu område. Vi känner kostnudernu, vi vet vud det kommeratt innebära i utgifter. Det är, som jug sugt tidigure, framför ullt enkostnudsfråga. Jug ber därför utt fä yrku avslag även på reservationen 2 ochbifull till utskottets hemställun. HerrBJÖRCK i (m); Buru nägru kortu anmärkningar i sammanhanget. i sude utt frågun inte behöverutredus vidure. är det emellertid på det suttet utt vi reservunter har ennågot annan syn än kommunisterna pä hur kostnader skull täckus, och det är väldärför vi tar det litet lugnare. Det behöver emellertid inte vura någontidskrävunde uppgift att utreda frågan. I centerpartimotionen 454 står detsålunda att frågun med fördel kun utredus uv pensionsålderskommittén. Detfordrus ulltsä inte någon ny utredning. Vad vi vill ha är ett klart principiellt ställningstagandei frågan. Vi vill också ha en plun som tulur om hur och när reformen skullgenomförus. Som det nu är finns det ingen ruk linje i denna fråga. Jag ärövertygad om att vi år kun kommu utt fä upplevu uttsociulförsäkringsutskottets mujoritet i princip tycker utt reformen är riktig,men utt mun inte kommer utt dru konsekvensernu uv sitt ställningstugunde. Än en gäng, herr tulman: Vi är medvetna om att den reformdet här gäller kostur pengar, och det är just därför som vi har nöjt oss medett utredningskrav. Men självfallet är det ett utredningskrav som vi hoppaskommer att ledu till nägot positivt. Jug ur övertygud om utt det här kruvet ärnågonting som det inte går utt stridu emot hur länge som helst. Inte minst närman talur med pensionärer får mun klurt för sig utt det övervägande flertuletuv dem unser att folkpensionen skall utgå oberoende av civUstånd. Lika folkpensions-förmåner oberoende av civilstånd i (vpk); i och jag är inte överensom hur vi skall finansiera denna reform, och när säger att kommunisternahar en annan syn på denna fråga, så måste hun uvse utt vi vill ta pengar frånannat håll än vad och hans parti har tänkt sig. Jag vill baruunderstryka att vi hur det. Vud sedun beträffur det utredningsyrkunde som finns imoderuternus reservution har ju socialdemokraten i hjälpttill att smula sönder argumenten. Det finns ingen som helst uniedning utt görunägon utredning. i sade att till kostnadshöjningen på460 mUjoner måste fogas kostnaderna för kommunulu bostudstillägg m. m. Det kunjag inte förstå. Bostadstilläggen ökar ju inte i och med att vi justerarpensionerna. Såvitt jug förstår hur de tilläggen inte med den suken att görasom vi här diskuterar. Det är två parallella reformer. Tvärtom är det välsnarust på det sättet, utt om ett gift pur hur tillräcklig biinkomst och fårökude pensioner, så kun möjligen de kommunulu bostudstilläggen minsku. Vidure tulude iRonneby om telefon-, TV- och mutkostnudernu och sude utt även det mäste tas medi sammanhunget. Då vill jug fråga om hun verkligen är överens medutskottet i det principiellu ständpunktstagandet som utskottet hur intugit,eller om det buru är en läppurnus bekännelse. Vud menus egentligen, skull vinågonsin genomföru reformen om jämstäUdhet mellun pensionärer? Slutligen sudeherr Kurlsson utt vi ulla är överens om att pensionsåldern skall sänkustill . Det vur väl ändå inte någon riktig historik UV förru veckunsdebutt. Det var ju egentligen bara tvä partier som var överens om att visnarast borde sänka pensionsåldern. Den saken hör visserligen till förraveckans debatt, men jag ville ändå påpeka den i detta sammanhang. HerrBJÖRCK i (m); Det är inget tvivel om att iStockholm hur en unnun uppfuttning un de som stär för reservutionen 2 omvurifrån Lika folkpensions-förmåner oberoende av civilstånd Vi gör det i det avseendet inte lika lätt för oss som . Jag begärde emellertid närmast ordet, herr tulmun, för utti korrekthetens namn peka på att den reservation som vi här diskuterar inte ärnågon moderat reservation, som envisas med att påstå, utan är enför moderata samlingspartiet och gemensam reservation, där detdessutom yrkas bifall till en motion frän centerpurtiet. i (s): Till i vill jug buru säguutt jag vidhåller utt mun inte behöver göru någon utredning pä dettu område; vivet vud kostnudernu blir för utt genomföru reformen. Jug vill bestämt protesteru när säger utt viär emot en udämning. Vi hur den principiellu uppfuttningen utt det bör ske enutjämning . Men den utjämningen är inte uv den ungelägenhets-gruden uttman sätter den före en sänkning av den allmänna pensionsåldern. Till i vill jug säga att detkommunala bostudstillägiget är en utgift, även om den inte fuller pästutsverket utun pä kommunernu. I undru sammunhung brukur man frän dennatalarstol beskylla regering och riksdag för att övervältra kostnader på kommunerna.Det skall vi akta oss för att göra. Jag vUl, som jag sade i mitt första inlägg, påstå attpensionstillskotten som tillkom 1969 verkar i den udämnunde riktning som vi häråsyftur. i sade också utt det buru vur tvåpartier som var för en sänkt pensionsålder när vi resonerade om det förraveckun. Det måste väl varu en missuppfuttning uv debutten. Vi sude i dennudebutt klurt ifrån utt pensionsälderskommittén sysslur med dessu frågor. Visocialdemokrater är inte så enögda att vi tror att man löser dessa problemgenom att sänka pensionsåldern från 67 till 65 är. Vi står nämligen nära detfolk som finns ute på arbetsplatserna, och vi har märkt den förändringens vindsom blåst över urbetsplutsernu och som innebär att alltfler som är blir friställda. Där måste man vidta åtgärder,och det är sädanu problem pensionsälderskommittén sysslur med. i Vikmunshyttun (c): Det var i som föranleddemig utt begäru ordet när hun redovisude utt det vur moderutu sumlingspurtietoch folkpurtiet som stod bukom reservutionen 2. Det vur, sude hun, en enskildcentermotion som reservunternu slutit upp kring. Att vi från hur ställtoss bakom utskottet i denna fråga beror på att vi prioriterar det vi anser varumest angeläget pä det socialu området. Den mest angelägna sociala reformen är att sänka den allmänna pensionsåldern. Det är frän den utgångspunkten vihar tagit ställning i denna fråga. Jag är litet förvånad över ochfolkpartirepresentanterna, som i sistu omgång uvstod från utt röstu i frägun omsänkning uv pensionsåldern. Då hade man varken vilja eller kraft att träda framoch stödja en angelägen reform och ge ett klart besked om var de stod när det gällde prioriteringen.Men är man beredd att stiga upp och ställa ut växlar som man inte vet närman skall lösa in. Jag ber,herr tulmun, att få yrka bifall till utskottets hemställan. i (m): Sänkningen av den ullmännu pensionsåldern ären suk. Att genomföru en folkpensionering med beloppet oberoende uv civUståndtycker jug inte utt mun nödvändigtvis, som i Vikmunshyttun gör,behöver kopplu samman med den. Vi har alltså krävt en utredning av frägan. Jag kan barubeklugu utt centerpurtiet inte ville vuru med om det kruvet. Lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd HerrCARLSSON i (c): Hade i samma erfarenheterfrän arbetslivet som jag har och hade han upplevt hur vurdugsmänniskun ser päsin situution när hon kommer upp i 5560-ärsåldern, då tror jug utt en unnun prioritering än den hun gör i dug. Då gick pä denHnje som vi från centerpurtiet företräder. Överiäggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ju besvarad. Sedan iStockholm begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 7 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifullit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparut. Dennu omröstning guv föHunde resultut: Punkterna 2 och 3 Propositioner guvs pä bifull tUl dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 2 av m. fl., och förklurudes denförru propositionen vura med övervägande ja besvarad. Sedan iNässjö begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition; Bidrag tiU fria kristna samfund m. m. Den somvill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 7 punkterna 2 och 3 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparut. Dennu omröstning guv föHunde resultat: § 14 Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkanden; Nr 8 i anledning uv motion om översyn av ATP-systemet förtryggande av frånskild kvinnas uppehälle vid förutvarande makes frånfälle Nr 9 ianledning av motioner angående reseersättning vid sjukresor Kammuren biföll vud utskottet i dessa betänkundenhemställt. § 15 Föredrogs kulturutskottets betänkunde nr 3 iuniedning uv Kungl. Muj:ts i propositionen 1972:1 gjordu frumställningur omunslug för /73 till kyrkliga ändamål jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag till fria kristna samfund m. m. Maj:t hade i propositionen1972:1 bUaga 10 (punkt C 11, s. 157-159) föreslagit att till Bidragtill fria kristna samfund m. m. för /73 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hude behandlats dels motionen 1972:26 av m. fl. (fp) vurihemställts utt beslutude utt under ättonde huvudtiteln för budgetåret1972/73 till Bidrug tUl de friu kristnu sumfunden unvisa ettreservations-unslug UV , dels motionen 1972:1052 uv i Skärstad (c)och () vuri hemställts att under åttonde huvudtiteln /73 anvisade ett reservationsanslag av tillBidrag till fria kristna samfund. utt med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och medavslag å motionerna 1972:26 och 1972:1052 till Bidrag till fria kristna samfundm. m. för /73 anvisade ett reservationsanslag av 2 000 000kronor. 1. av herrur Muttsson i Lane-Herrestad (c), Källstud(fp). Sundmun (c), () och i Gunnurskog (c), som unsett utt utskottet bort hemställa, utt riksdugen i uniedning uv Kungl. Muj:ts förslug och medbifull till motionernu 1972:26 och 1972:1052 till Bidrug till fria kristnusumfund m. m. för /73 unvisude ett reservutionsunslug uv , UV i Agnas (m) ochfm Mogård (m), som unsett att utskottet bort hemstäUu, utt riksdugen i uniedning uv Kungl. Maj;ts förslag sumtmotionerna 1972:26 och 1972:1052 tUl Bidrag tiU fria kristnu samfund m.m. /73 unvisude ett reservutionsunslug uv . Bidrag tiU fria kristna samfund m. m. HerrMATTSSON i Lane-Herrestud (c): Till dettu betänkunde hur vid punkten 8,Bidrug till friu kristna sumfund m. m., fogats en reservation. Vidutskottsbehandlingen av denna frågu vur vi enigu om utt anslag skall beviHustill de fria kristna samfunden. Men när det gäller beloppet har vi haft olikameningur, och här föreligger tre förslug. Det finns oliku motiveringur för anslag till de friakristnu sumfunden. Jug har reserverat mig för ett belopp på 4 miHoner kronorför nämnda ändumäl, och jug hur gjort det med flera motiveringar, inte minstdet finu urbete som de friu kristnu sumfunden utför blund unga människor. Detsker väl mest i det tysta, men det är ingalunda sämre för det. Jag tänker päden hjälp som ges ät många ungdomar, som inte har kunnat hålla sig borta frånen nedbrytande verksumhet. Det hur vid fleru tillfällen noteruts utt de friukristnu sumfundens medlemmar lyckuts fångu dessu stuckurs ungdomurs intresseoch fä dem utt medverku i en mera meningsfull sysselsättning ochäven att utföra arbete på arbetstider. De får chunsen utt erhållu nyu kumruteroch vänner sumt kunnu kamratskap och hemmiHö, något som för dem ofta är okänt. Alla orgunisutioner som söker utt hjälpa människor, däinte minst burn och ungdom, bör samhället stödja. Om den meningen råder detinga motsättningur i utskottet även om mun kun hu oliku uppfuttningur om beloppetsstorlek. Vårt sumhälle är ju beroende uv orgunisutioner som utförsociult arbete. Med tanke pä att det är ett omfattande arbete som här utförs ärdet stöd till de fria kristna samfunden som föresläs i propositionen, nämligen2 mUjoner kronor, alltför litet. Det kostar pengar att driva sådan verksamhet,utt gå ner i träsket och tulu med dem som hur råkut illu ut till föHd UVulkohol- och nurkotikumissbruk och söku få dem intresserade av att urbetu ochutt levu ett meru meningsfyllt liv. En sådan humanitär insuts är förenud medstora kostnader. Rent ekonomiskt betyder de fria kristna samfundensinsatser pä detta område oerhört mycket för vårt samhälle. Vi vet alla hur dyrtdet är att vårda människor på värdinrättningar, och vi är allu intresserade avatt ge hjälp åt dem som hjälp behöver. När de fria kristna samfunden genom sittarbete hjälper bäde den enskilde och samhället har jag den meningen att Nr 40 det är välbetänkt utt ge dem detbelopp som reservunternu föreslår i 15 mars1972 ° P nyttun uv kamrutskap, vi trorpå en trevlig föreningsverk- -------------------- sumhet, vi tror på hemmets betydelse och uktningen för bäde arbete och Bidragtill fria fritid. Det är bl. a. detta som äranledningen till att jag har anslutit mig kristnasamfund jj g reservationen. ' ' Det finns också undru motiveringur.Jug tror att andru kommer utt ägnauppmärksumhet ät frägun. Det kristnu kärleksbudet innebär utt mun skull hjälpudem som behöver hjälp. Det är enligt min mening värdefullt utt de friu kristnusumfunden nu inte uvböjer ett sumhällsstöd som åtminstone vissu sumfund gjordetidigure. Jug känner det nämligen så, utt vi alla har intresse uv utt deturbete som de friu kristna sumfunden utför fortsutter det mä gärnuintensifierus i den män så är möjligt. Den summu som reservunternu föreslär ärändå buru en mindre del i jämförelse med vud medlemmurnu i dessu sumfundfrivilligt sumlur in till sin verksumhet. Jug ber med dessu ord, herr tulmun, utt fä yrku bifulltill reservutionen 1 vid punkten 8 i betänkundet. 1 dettu unförunde, under vilketherr tredje vice talmannen övertog ledningen uv kummarens förhandlingar,instämde (). Vid föregående års riksdag beslutade vi påbusis uv tre motioner som då hude väckts att bereda ekonomisk lättnad åt friukristnu trossamfund i vårt land. uttalade då attbidragsbe-rättigade borde vara församlingar eller motsvurunde inom unnutkristet trossumfund än svensku kyrkun som är unslutna till eller har samverkatmed frikyrkoräd. Utskottsmajoriteten anförde utt mun inte skulleanlägga någru skuttemussigu synpunkter på dennu frågu, utun utt bidraget skullehu en självständig kuruktär. Syftet med det vur utt öku förutsättningurnu förekonomiskt svugu försumlingur utt häUu lokuler och erbjuda religiös service iform av gudsdänst, själavård och liknande, och bidraget skulle ses som ettprovisorium i uvvuktun pä resultutet uv urbetet inom 1968 ärskyrkustut-beredning. Den sumarbetsnämnd som vi beslutude om förru året har nuockså trätt i funktion. sade reservanterna utt frikyrkosamfundenär i ett klurt ekonomiskt underläge i jämförelse med svensku kyrkun. Densuccessivt höjda mervärdeskatten och arbetsgivaravgiften hur fuktiskt inneburitbetydunde kostnudsökningar för sumfunden. Det är också en bristundejämställdhet i urvsskuttehänseende. Därför ville vi utt bidruget skulle vuruett ullmänt uktivitetsstöd. Vi ville hu 3 miHoner men det blev bura2 miHoner kronor. Frånfolkpurtiet hur vi väckt en purtimotion vuri vi hemställer om rätt tilluvdrug vid tuxering till stutlig inkomstskutt av gåvor till religiösa 1 den motionen har det konstuteruts utt de friu kristna trossamfundengör en betydelsefull insats från samhällets synpunkt och 92 att det därför är naturligt attderas ekonomiska möjligheter att bedriva Under de senuste åren har ocksä nyu regler påbeskuttningens område fört med sig försämrude ekonomisku förhållunden församfunden. Därför menar vi att dessa förhållunden i högstu grad böruppmärksummus. 1 en motion redun till förru årets riksdug redovisude vide ukutu ekonomiska svårigheter som de fria trossamfunden hur utt brottas med.Dessu svårigheter är främst en föHd uv utt sumfunden under senure år drubbutsav mervärdeskatt och arbetsgivaravgift utan möjlighet att kompensera sig för denya utgifterna, vilket företag, borgerliga och kyrkliga kommuner hur.Svärighetemu hur ökut genom höjning uv mervärdeskutten och urbetsgivuravgiften. Kultumtskottet uttulur i uniedning uv bl, u, vär motionutt det bidrag till de friu trossamfunden som Kungl, Maj:t föreslagit bör sessom ett provisorium i uvvuktun på resultutet uv arbetet inom 1968 ärs beredningom stut och kyrku. Vi delur uppfuttningen beträffunde de åtgärder som kunvidtus för utt ekonomiskt underiättu sumfundens verksumhet. Men de svårigheter som samfunden hur utt brottus med iekonomiskt uvseende är dock så betydunde, att vissa åtgärder för att förbättrasumfundens urbetsvillkor inte bör få unstå till dess beslut kun futtus pägrundvul uv dennu berednings betänkunde. Vi hur därför funnit det ungeläget uttde friu sumfundens ekonomisku förhällunden redun nu förbättras, att frågan omavdrugsrutt vid inkomstbeskattningen för gåvor tUl religiösa ändamål utreds ochatt de principiella frågor som hänger samman med tillämpningen av reglerna förarbetsgivaravgift, mervärdeskatt och arvsskatt i fräga om de fria trossamfundenklarläggs. Dessa senare frågor har hänskjutits till skatteutskottet ochåterkommer alltså senare till debatt här i . Det är dock enligt min uppfuttning ungeläget utt enutredning i den här frågun i ullu händelser kommer till stånd. Då dennuutredning, vure sig den sker i 1968 ärs beredning eller pä unnut sätt, måste taviss tid i anspråk, har vi vid årets riksdug yrkut på utt ettreservutionsunslug på 4 miHoner kronor måtte unvisus till de friutrossumfunden. Dettu betyder utt vi när det gäller bidrugets storlek unsluteross till frikyrkoräds sumurbetsnämnd, som i en skrivelse till Kungl.Muj;t hemställt om ett bidrug just uv dennu storlek. Mun hur ulltsä unsett uttdet vore ett belopp som i vurie full i någon liten män skulle kunna hjälpafrikyrkosamfunden i den situution de urbetur i. Jag ber alltså, herr talman, att få yrka bifall tillreservationen I vid punkt 8. Bidrag till fria kristna samfund m. m. HerrNILSSON i Agnas (m); Jag kan instämma i iLane-Herrestad uppskattande ord om de trossumfund vi här tulur om. Fränmoderuta samhngspartiet har vi år efter är fört fram förslug som skulle huinneburit lättnuder för trossumfunden, om riksdugen lyssnut till dem. Så ocksåi år. Vi hur begärt befrielse frän arbetsgivaravgiften för dessaorgunisutioner, men i ett betänkande som strax skall behandlas i kammuren hurutskottet uvslugit våru motioner också . Hur dennaarbetsgivaravgift slår vill jag belysa med några siffror som Bidrag till fria kristna samfund m. m. jag fåttfrän sekreteraren i ett missionssällskap. Vid en inkomst av perår blir den totulu uvgiften till . Dennuprocent höjs sedun för att vid en inkomst av liggu på 14,6procent. Men urbetsgivuravgiften utgör i procent av den totala avgiften tillriksförsäkringsverket vid en inkomst på och baru13,vid inkomst. Det medför att arbetsgivaravgiftenprocentuellt sett är hög för missionssällskapen eftersom lönerna vanligtvis ärganska låga. Det skulle ha betytt mycket om riksdugen hude kunnut bifallu vårumotioner om utt dessu trossamfund skulle få slippa dennu uvgift. Jag ärövertygad om utt det skulle hu gett dem mer än vad ett bidrag pä 4 miljonerkronor ger. Dessutom vill jug påminnu om utt moderutu sumlingspurtiet hur yrkutpå högre bidrug till de trossumfund som bedriver u-lundsurbete. Vi hur därför stunnut för utt föreslå en höjning med 25procent , alltså med . Det ekonomisku läget och de storusvärighetemu utt prioriteru har gjort utt jug inte kun gå med pä enhundruprocentig ökning . Mun kun jämföru med våru unslug till hundikuppudeoch till undra behjärtansvärdu ändumäl för att belysa detta. En stegring med 25procent kan inte heller anses ringa den täcker mycket mer än denårliga utgiftsökningen på grund av inflationen. Givetvis menar jag inte utt 4miHoner kronor i och för sig är för mycket, men vilken budget tillåter enfördubbling uv unslugen åriigen? Sedun vill jug tUläggu utt betydelsen uv trossumfundensinsutser knuppust kan överskuttus. Jug är därför övertygud om utt vi iriksdugen gör rätt om vi räknur upp unsluget till dem och höjer det ärligen.Det är en klok politik. Genom att gynnu den verksamhet som trossamfunden utförbäde inom och utom vårt sumhälle främjur stuten sinu egna intressen och görvinster pä andru områden. Vi skall inte heller glömma att medlemmarna i dessusumfund är vunliga skattebetalare och att de flestu av dem betalar fullkyrkoskatt. Samfunden är i allmänhet inte avundsjuka på , som harjämförelsevis större inkomster av den skatten, men man anser med rätta attfördelningen borde ses över. Denna översyn kommer väl i stort att ske inomrelativt , eftersom kyrka-stat-beredningens slutbetänkunde är förhunden. Jag vill med dessa ord yrka bifall till denvid kulturutskottets betänkande nr 3 fogude reservutionen 2 uv ochmig. Jug beklugar att det inte går att säga någonting som gör att reservutionenhur nägon möjlighet utt vinnu eftersom kummuren är så glest besatt. Jagbeklagar ännu mer utt sociuldemokruternu inte kun tänku sig nägon höjning allsuv unsluget. 1 en motion till förru årets riksdug ludes dock frånsociuldemokrutiskt håll frum ett förslag om ett unslag pä 3 miHoner kronor, ochvi hude vid sammu tillfälle ett kompromissförslug pä 2,5 mUjoner kronor. Det ärdet förslug som vi frun vårt purtis sida har stannat vid . FruSUNDSTRÖM (s): När kultumtskottet förru året tillstyrkte ettekonomiskt stöd till de friu kristnu sumfunden, underströk man här i kummurenoch även i utskottet värdet uv sumfundens verksamhet ute bland niänni- skorna.Jug vill böria med att deklureru utt på den punkten finns det ingen unnuninställning . Vi värderur alla ärliga insatser som görs av kristna samfundoch som kan beriku vårt kulturliv. Jug vill gärnu säga det därför att det fårinte betraktas som något motsutsförhållunde när vi nu föreslår ett lägreanslug.