prot · FV09138 · 1972-12-31 00:00:00 — Först dåkan man utan kompUkationer använda dylikt material från EEC-länderna iEFTA-handeln. Mot den här bakgrunden har vi från föreslagitatt möjUgt upptar diskussioner i det gemensammaförvaltningsorganet om förenkling av ursprungsreglerna. Speciellt angeläget äratt avlägsna de svårigheter för EFTA-handeln som jag just berört. Pä denpunkten föreslår vi därför i en reservation att de påbörjade diskussionerna medbåde EEC- och EFTA-staterna skall bedrivas med stor skyndsamhet. Avtalet inger också bekymmer både för detsvenska jordbruket och för det svenska fisket. När nu övergår till EEC.s pris- och marknadspoUtik på jordbruksområdet, försämras avsevärt våra möjUgheter att fortsätta den traditionella exporten av bl. a. bacon, smör och vefe till . Det är också troligt att en del av den svenska exporten till de nuvarande sex EEC-länderna kommer att gå förlorad, eftersom vi vet att både och står väl rustade att på det här området utnyttja fördelarna av sitt medleraskap. Paradoxalt nog kan effekten av frihandelsavtalet bU en minskad handel med jordbruksprodukter för del. Vi föreslår därför i en reservation att man möjligt från svensk sida utnyttjar den möjlighet som finns enligt avtalet att ta upp problem på jordbruksområdet. Vi föreslår också att förhandlingarna med kvarvarande EFTÄ-länder i fråga om export av 12 jordbruksprodukter fullföljes. görasbeträffande fisk och fiskvaror, som enligt EEC:s definition betraktas somjordbruksvaror och aUtså i princip tullbeläggs. Det gäller också exempelvisfiskkonserver, vilket medfört att den största fabrikanten av fiskkonserver, ,nu beslutat flytta en del av sin verksamhet till . Det beslutet, Uksomandra liknande, innebär minskad sysselsättning i . Det är ingen överdrift att säga attförhandlingsresultatet inger bekymmer för det svenska fiskets fraratidautveckling, eftersora både avsättningsraöjligheterna och lönsamheten försämras.Vi bör därför förhandUngsvägen söka uppnå förbättringar. Av vad jag redan har sagt framgår att i sinaförhandlingar med EEC inte uppnått de "omfattande, nära och varaktigaekonomiska förbindelser" som den gjort till sinmålsättning. Avtalet är begränsat till tullavveckUngen och omfattar alltså intede många områden vid sidan av handeln som påverkar företagens konkurrensvillkor.Följaktligen ger det inte svenska företag de garantier för att kunna konkurrerapå Uka villkor som var önskemål. Av detta bör den svenska regeringendra åtrainstone två slutsatser. Den ena slutsatsen raåste vara att det nu är viktigare ännågonsin att föra en näringspolitik som stimulerar den svenska företagsamheten,som ökar lönsamheten i företagen och som stärker deras möjligheter att hävdasig på exportmarknaden. Från den synpunkten är det illavarslande att regeringendrev igenom beslutet ora att fördubbla löneskatten, en åtgärd som ju ironisktnog träder i kraft saratidigt med vårt avtal raed EEC. I stället gäller det attundvika pålagor och att satsa på stimulans, exempelvis på exportfrärajandeåtgärder. Mycket kan där göras både på informationssidan och på kreditsidan.Här har regeringens initiativ varit alldeles för blygsamma. Den andra slutsatsen är att det är angeläget att utvecklasamarbetet med EEC till allt fler områden. Jag har redan nämnt några av deviktigaste där det kan få allvarliga återverkningar om vi lämnas utanför, t.ex. industripolitiken, forskningen och det tekniska utveckUngsarbetet. Ett par områden där det är speciellt angeläget att vi fårvara med gäUer det tekniska norraarbetet och arbetet på att undanröjaicke-tariffära hinder. Här räcker det inte med att gemenskapen förklarar sigberedd att inbjuda när detta anses lämpligt - inte minst raed hänsyntill verkstadsindustrin bör vi begära att få vara med från början omutformningen av sådana bestämraelser. Ett annat område av stor betydelse för den likakonkurrensen utgör bestämmelserna rörande offentlig upphandUng inom EEC. Härhar godkänt två direktiv rörande upphandling av alla slag avoffentliga anläggningsarbeten, även t. ex. bostäder. Oroande är att det i bäggefaUen medtagits en klausul sora innebär att anbudsberättigade enligt EEC:sinterna bestämmelser skall vara företag som är registrerade i något avmedlemsländernas handelsregister. Denna klausul skuUe lätt kunna tas tillintäkt för att utesluta utomstående länders företag. Vi tycker därför att en avde första frågorna att aktuaUsera efter ikraftträdande bör varaförhandlingar om en speeialöverens-kommelse med gemenskapen just på det härområdet. Därför har vi också Avtal med EEC, m. m. Nr 138 i en reservation begärt att lägger specieU vikt vid att i Tisdaeenden direktkontakt med EEC söka finnapraktiska former för en sådan svensk Avtal med EEC, m. m. medverkan isamarbetet inom EEC på områden som ligger utanför nu träffat avtal. När det gäller utvecklingen av vårt samarbete raed EECvisar utskottet en mer restriktiv attityd än departementschefen. Propositionentalar om att formen, omfattningen och djupet i saraarbetet inte har preciseratsutan får bli föremål för överläggningar. Men för utskottsmajoriteten ärfrihandelsavtalet den enda forraella ram sora i praktiken kommer i fråga för enutveckling av saraarbetet. Här stäramer utskottets skrivning illa med denattityd regeringen intagit. Även sedan medlemskapsalternativet avskrevs harfrån regeringens sida slagits fast att man kunde tänka sig olikaanslutningsformer. Det betonades att innehållet i avtalet var det viktigaste.Från regeringshåU har också understrukits att vad som uppnåtts är enetapplösning. Av precis samraa skäl har vi i en reservation förordat attregeringen omgående startar ett brett upplagt internt förberedelsearbete föratt vid lämpUgt tiUfälle skaU kunna begära nya förhandlingar med EECbeträffande anslutningsform respektive sådan utveckling av samarbetet som skuUesäkerställa en avtalsreglerad harmonisering av konkurrensvillkoren aUt underförutsättning av oförändrad svensk neutralitetspoUtik. På de punkter i avtaletdär de svenska intressena inte tillgodosetts i tUlräcklig utsträckning bordedet råda enighet mellan oss och regeringen om att förbättra det nu uppnåddaresultatet. Vid en sådan utvidgning av samarbetet bhr det naturligt att tahänsyn tUl de erfarenheter som det nu ingångna avtalet ger. Också den vidareutveckUngen inom EEC på en rad områden kan komma att ge nytt raaterial för debedömningar som måste göras. Liksom måste en grundläggandeförutsättning vara att samarbetet med EEC inte får försvåra eller omöjliggöraett strikt iakttagande av de krav som neutralitetspolitiken ställer. Det är bara genom en utveckUng av samarbetetsom förhandlingsraål "omfattande, nära och varaktiga"relationer med EEC kan uppnås. Vi har föreslagit att förberedelserna härförskall startas utan dröjsmål. Detta har tyvärr utskottsmajoriteten avstyrkt. Vårståndpunkt finns därför redovisad i den reservation som lämnats från de bådafolkpartiledamöterna i utskottet. Till reservationen 1, som ärsignerad av och mig, vill jag yrka bifall. (ra): Det är inte alltid människor eller staterdrar positiva slutsatser av dåliga erfarenheter. Men ibland händer det att debittraste erfarenheterna ger upphov till de mest konstruktiva besluten. Etthoppingivande exempel på detta i modern tid är den utveckling av de europeiskagemenskaperna som ägt rura . Den mellanstatliga samverkansom därmed byggs upp syftar till försoning, fred och välstånd i stället förfiendskap, krig och nöd. Denna saraverkan är också ägnad att begränsa de negativaverkningarna av en omvandUng som möter aUa samhällen under inflytande avtekniska och ekonomiska faktorer. Vi har i de flesta länder under de senasteåren väckts till medvetande om att denna omvandling ställer mänskUgheten införenorma problem. Dessa problem kan inte lösas utan ett allmera intensivtsamarbete över nationernas gränser. Sådant samarbete behövs för att man skallkunna åstadkomma en förnuftig hushållning med jordens resurser. Samarbete ärockså nödvändigt för att man skall kunna utveckla nya energikällor och avvärjaallvarUga miljöfaror. Samarbete är vidare en förutsättning för att man skallkunna höja levnadsnivån för människomiljoner, som lever i nöd ochelände. I ett htet land som känner vi behovet avsaraarbete med andra stater särskilt starkt. Så har det länge varit, och vårtland intar en respekterad plats i det internationella samarbetet. skallnaturligtvis vara berett till ärlig samverkan raed alla stater ifredsbevarande och välfärdshöjande syfte. Men vi svenskar känner osssjälvfallet alldeles särskilt knutna till den västeuropeiska nationsgruppen,och kommer vår gemenskap med dessa stater att öka liksom vårtberoende av deras utveckUng. Den nu pågående nedbrytningen av barriärerna mellanVästeuropas länder blir därför av mycket stor betydelse även för vårtland. Enligt den uppfattning jag företräder är den naturliga slutsatsen avdetta att söka ge en plats som medlem av den etablerade europeiskagemenskapen. Ännu har vi dock inte hunnit så långt. har vi i stället attgranska de avtal mellan och EEC som regeringen förelagt förgodkännande i propositionen 135. Propositionen fäster stor vikt vid handelsutbytemed . Ungefär två tredjedelar av vår utrikeshandel avser länderna idet utvidgade EEC. Även om vår handel med och med uppvisaren ökningstrend är det och det har regeringen också konstaterat en illusionatt tro att vi på nya marknader skulle kunna få ersättning för någon större delav vår handel med . Det avtal som har slutits med EEC komraerförhoppningsvis att medföra vissa fördelar för svensk ekonomi genom attpositivt påverka utvecklingen av produktion och sysselsättning. Emellertiduppnår inte genora detta avtal sådana omfattande, nära och varaktigaförbindelser med gemenskaperna som under hänsynstagande till neutralitetspolitikenvarit önskvärda och som regeringen så förklarat sig eftersträva. Avtalet är behäftat med en rad inskränkningar. hartvingats acceptera ett krångligt system av ursprungsregler, skyddsklausuler,som skapar oro för framtiden, och särbestämmelser för viktiga varor. Förbetydelsefulla näringsgrenar kommer detta utan något som helst tvivel attmedföra betydande svårigheter. Dessa blir inte mindre allvarliga av detförhållandet att de grenar av vårt näringsliv, som kommer att få vidkännasnegativa verkningar av den nya situationen, huvudsakligen finns inora de delarav värt land sora redan är hårt drabbade i fråga om bristande sysselsättningstillfällenoch försörjningsmöjligheter. De särbestämmelser sora gäller i fråga om tullavveckUng påbl. a. pappers- och stälområdet inger oro. Ökningstakten för de kvantiteter somvi kan sälja utan att drabbas av straffåtgärder motsvarar över lag inte den Avtal med EEC, m. m. A v tal med EEC, m. m. normalaökningstakten för vår industri. Genora dessa särbestämmelser kan därför enhämsko komma att läggas på företagens utveckling. Därigenom kan våra bruks- ochskogsbygder särskilt drabbas. En följd av det förhållandet att vi nu fått ettfrihandelsavtal och inte en tullunion eller en ännu närmare anslutning till EECbUr att handelsutbytet kommer att vara underkastat ett system av ursprungsregler.Man har inte lyckats att vid förhandlingar med EEC få till stånd ett så enkeltsystem på detta område som hade varit önskvärt. Det kommer därför att krävasstora insatser från myndigheternas sida för att de i samråd med näringslivetskall kunna åstadkomma en smidig tillämpning av dessa regler. En annan sida av den saken är att ursprangsreglerna kommeratt resultera i omläggningar av vår handel. I många fall kommer det nämligenatt bli omöjligt för företagen att i sin tillverkning utnyttja komponenter somimporteras från t. ex. , , , elleru-länderna. Detta är en nackdel ur många synpunkter. Inte minst måste vibeklaga att värdet av de tullpreferenser som medger kommeratt minska avsevärt. Man får ju hoppas att komraer att få destostörre möjUgheter att dra nytta av en växande marknad inom EEC. För den som ärövertygad om att ett av de mest effektiva stöd som kan ges till de fattigaländernas utveckling är att öppna i-ländernas marknad för produkterär det dock tråkigt att behöva konstatera att möjUgheter att ipraktiken inta en framsynt hållning på detta område har kraftigt minskats genomden utformning som vårt samarbete med EEC har fått. Det förhållandet att avtal med EEC inte omfattarjordbruk och fiske får också flera negativa konsekvenser. Detta sammanhängerinte minst med att nu kommer att ingå i EEC. Det betyder att enviktig marknad för export av jordbruksprodukter från till ett värdeav - nu hotas. som vårkonkurrenssituation gentemot EEC alltså försämrats får t. ex. ettbättre utgångsläge. Det interna preferenssystemet inom EEC och principen omgaranterad avsättning för jordbruksprodukter är mest allvarliga för Sverigesjordbruk sett. Det innebär att EEC:s egna producenter gynnas påbekostnad av jordbruksproduktionen utanför EEC-marknaden, dvs. a. desvenska böndernas. Jordbrukarna inom EEC kan hur mycket de än producerar fåavsättning för sina produkter till garanterade priser. I första hand gällerdetta på den egna marknaden. Men de kan också sälja sina produkter till andraländer, t. ex. , och då får de rätt till ofta betydande subventioner. Vilka risker kan nu detta medföra för det svenskajordbruket? Blir EEC-länderna beroende av svenska jordbmksprodukter eller kande klara sig utan dem? Ja, som har avåkerarealen inora EEC vill gärna och kan exportera jordbruksprodukter tillEngland och koramer att göra det, när kommit in i gemenskapen.EEC-länderna beräknas totalt sett också snart ha en mycket högsjälvförsörjningsgrad av jordbruksprodukter. Detta gäller sådana produkter sommejerivaror, ägg, griskött, bacon och brödspann- Följderna för svenskt jordbmk bhr i första hand att dennuvarande Tisdaeen den exporten till kommer att mötabetydande svårigheter. Dessasvårigheter kan komma att förvärras ytterligare eftersom raånga ------- andraeuropeiska jordbruksproducerande länder kommer att få samma Avtai mea tLtLC,bekymraer som i dessa avseenden. Den hårdnande konkurrensen '" om köparna kan då lätt leda tillatt man i vissa fall bhr villig att lämna statliga bidrag för att stödjaexporten av sina jordbruksprodukter. I det allvarliga läge som det svenska jordbruket alltsåkan hamna är det därför utomordentligt angeläget att de fortsattaförhandUngarna med EEC och de kvarvarande EFTA-länderna ora villkoren förexport av svenska jordbruksprodukter leder till sådana resultat att åtrainstoneden nuvarande exportnivån kan bibehållas. Jordbrukets intressen hade dockuppenbarUgen bäst tillgodosetts genom vår medverkan som likaberättigad part igemenskapen raed en överenskommelse vari det svenska jordbrukets speciellaförutsättningar, bl. a. med avseende på kostnadsläget och jordbruket i norraSverige, hade beaktats. För den svenska fiskerinäringen innebär EEC-samarbetet nyasvårigheter. Avsättningen inom EEC minskar, som konkurrensen hemmaökar genom att lovar att behålla tullfriheten för importen avfiskkonserver och frysta filéer från och . Det ärförståeligt att har uttalat stor oro förkonsekvenserna av frihandelsavtalet med avseende på det svenska fisketsframtida ekonomi. Det är också förståeligt och beklagligt att delar av densvenska livsmedelsindustrin är på väg ut ur landet. Vi har alltså inte enbartanledning att jubla över det frihandelsavtal som blivit resultatet avregeringens förhandlingar med EEC. Som främsta skäl för att regeringen nöjt sig med attförhandla om ett frihandelsavtal har åberopats att med vår neutraUtetspoUtikinte skulle kunna förenas de samarbetsformer i fråga ora utrikespoUtik och pådet monetära området, som kunde bli resultatet av de s. k. Werner- och Davignonrapporterna.Det är fortfarande inte möjligt att dra några säkra slutsatser beträffande detsamarbete mellan EEC-staterna sora kan bli aktuellt på det utrikespolitiska ochpå det raonetära området. Mycket tyder dock på att det utrikespolitiska samarbetetunder överskådlig framtid i realiteten kommer att inskränka sig till ett systemför konsultationer. Såvitt jag vet är utrikespolitiska konsultationer i och försig inte uteslutna för ett land sora för en självständig neutralitetspolitik.Sverige deltar ju också i regelbundna konsultationer avdetta slag inom ramen för de nordiska utrikesministermöten som avhålles tvågånger . Dessutom deltar aktivt i utrikespolitiska diskussionermed västeuropeiska demokratier inom ministerkoramitté ochrådgivande församling. Även på det monetära området har det visat sig vara svårtatt i praktiken genomföra t. o. m. ganska blygsamma samordningsförsök. måste dock självfallet också på valutaområdet ha nära kontakter med andra stater, bl. a. i . Detta är nödvändigt för att vi skall kunna utveckla vår utrikeshandel. Ett sådant samarbete har veterligen ännu inte ansetts strida raot neutraUtetspoUtiken. 2 protokoll 1972 Nr 138-139 Nr 138 Det är mot bakgrund av dennafaktiska verklighet förvånande att Tisdagenden regeringen nu menar att ett närmare samarbete i EEC:s former på Avtal med EEC, m. m. ifrågavarande områdenskulle vara ett avgörande hinder för det neutrala att ansluta sig tillgemenskaperna som medlem. Definitionen om utrikespolitiska Unje är:alliansfrihet i fred syftande till neutraUtet i krig. Vi är alla ense om attdet är angeläget att denna vår utrikespolitik betraktas som trovärdig. Därförkan vi inte politiskt binda oss till eller göra oss militärt beroende av andraländer. Därför måste vi också ha ett militärt försvar som kan skapa förtroendeför vår vilja och förmåga att fuUfölja neutralitetspolitiken. Men den svenska neutralitetspolitiken, som av mångauppfattas sora en klippfast grundval för vårt utrikespolitiska handlande, ärverkUgen inte statisk. I ett anförande i utrikesdebatt i vårastillät jag mig granska den förändring av den svenska neutralitetspolitikensinnehåll som ägt rura . Jag påvisade då att regeringen "försiktiga" neutraUtetspoUtik avlösts av regeringen "aktiva". Den förra motiverades bl. a. av att våra möjligheter attbidra till främjande av fred och avspänning i en orolig värld var beroende avatt vi inte engagerade oss starkt på den ena eller andra sidan. I bjärt kontrast till denna tidigare, försiktiganeutralitetspolitik, som hela då stod bakom, framträder nuregeringens, vid flera tUlfäUen proklamerade,"aktiva" neutralitetspolitik. Aktiviteten har tagit sig uttryck i attregeringen gjort uppmärksammade internationella ställningstaganden och riktatkritik raot vissa regeringars agerande såväl på den internationella scenen sorai deras hemländer. Det har i aUmänhet rört sig om faU, som enUgt svenskuppfattning varit brott mot folkrätten eller undertryckande av mänskligarättigheter eller demokratiska principer. Regeringens utspel har emellertid avbedömare både här heraraa och utomlands delvis uppfattats som partiska och fögaförenliga med de krav som man i allmänhet ställer på en neutral statsuppträdande. Regeringen har som motiv för denna aktivaneutralitetspoUtik genom stats- och utriksministrarna utvecklat tesen att småländer har en särskild roll att spela som internationella opinionsbUdare. Dettaär en ny grundsats i svensk utrikespoUtik. Dess ändamålsenlighet för en neutralstat kan starkt ifrågasättas. Det är nu påfallande att regeringen tolkarneutraUtetspoUtikens krav så olika när det gäller å ena sidan våra möjligheteratt göra uttalanden om andra länders förhållanden, ställningstaganden ochkonflikter och å andra sidan våra möjligheter att tillvarata våra egna nationellaintressen. I fråga om händelseutvecklingen ute i världen ser regeringengeneröst på neutralitetspolitikens marginaler. Men då det gäller att arbeta förvåra egna handelspohtiska mål, då bedöms spelrummet vara mycket snävt! Regeringen har själv ställt upp neutralitetspolitiken somett hinder t. o. ra. för förhandlingar om svenskt medlemskap i . Möjlighetenför att bh medlem med bevarad neutralitetspolitik har emellertid inteprövats allsidigt. Än mera anmärkningsvärt är att regeringen inte har gjortnågon antydan om att frågan om anslutningsformen kan omprövas, när utvecklingenmotiverar det. Denna underlåtenhet tyder på ett i hög grad statisktbetraktelsesätt. karakteriseras utveckUngen i av starkdynamik. Den västeuropeiska integrationen blir mera omfattandeefter EEC:s utvidgning. Tysklandsfrågans lösning och de pågåendeförhandlingarna om en europeisk säkerhetskonferens kan inge förhoppningar omökad avspänning och vidgat samarbete i . Det utvidgade EEC kan komma attbli en ny viktig faktor i världspolitiken och minska supermakternas hegemoni.Det regionala samarbetet kan väntas ta fart på många nya områden. Regeringen har tagit dessa förhåUanden och utvecklingstrendertiU utgångspunkt för en mycket kraftig reducering av det svenska försvaret,trots att ännu inte någon avgörande förbättring av de miUtära styrkeförhållandenai uppnåtts. Med tanke på försvarets betydelse för våra möjUgheter attföra en trovärdig neutraUtetspoUtik måste regeringen utgå från raycket positivaoch optimistiska bedömningar . Det är beklaghgt att denna optimisminte kunnat prägla även regeringens syn på möjligheter att delta i detnära ekonomiska saraarbete med EEC, som regeringen själv sagt sigsträva efter. Låt mig sammanfatta. kommer under aUa förhållandenatt bli synnerligen beroende av utveckUngen i . Det är oreaUstisktatt tänka sig att vårt land skall kunna minska detta beroende genom att knytanärmare förbindelser med andra länder än de västeuropeiska. De avtal somSverige nu ingått med de europeiska gemenskaperna, minskar heller inte dettaberoende. Under sådana förhållanden är det beklagligt att avtalet inte gerSverige några verkliga möjligheter att påverka händelseutvecklingen inom EEC.Att detta är möjhgt även för ett Utet land har redan hunnit visa sommedlem i gemenskapen. Det är nu önskvärt att utnyttjar varje möjlighetsom ges att utvidga samarbetet med EEC inom de gränser som vårneutrahtetspolitik uppstäUer. Det bör vara möjligt för oss att delta i alltfredligt och konstruktivt internationellt samarbete, som syftar tiU attutveckla produktion och sysselsättning och därmed välfärdsutveckling, utan attvårt deltagande koraraer i konflikt raed vår eniga önskan att skapa förtroendeför vår vilja och förmåga att hålla utanför eventuella framtida krig. Det läge regeringspohtiken försatt oss i vadbeträffar förhållande till de europeiska gemenskaperna ger oss fördagen inte något manöverutrymme. har därför enhälligt beslutatyrka bifaU till Kungl. Maj:ts proposition om godkännande av föreliggande avtal. I reservationen 2 har och jag vidhålUt det av moderatasamlingspartiet motionsvis framställda yrkandet att varje tiUfäUe till nyaförhandlingsinitiativ bör utnyttjas för överläggningar med gemenskaperna om enutveckling av samarbetet i det slutliga syftet att med de arrangemang som ettfullföljande av vår aUiansfria utrikespolitik kan kräva - uppnå svensktmedlemskap. 1 samma reservation har vi också yrkat att utskottet ipunkt 5 i betänkandets kläm skulle uttala att förhandlingar bör upptasmed del utvidgade EEC och fullföljas med kvarvarande EFTA-länder i syfte attåtminstone behålla den hittillsvarande exporten av svenska jordbruksprodukteroch svensk fisk. Avtal med EEC, m. m. Nr 138 I reservationen I har herrarDahlén och Wirmark sarama yrkande den beträffande punkten 5. Jag yrkar alltsåbifall till utrikesutskottets betänkande -------------------- -- nr 20 med undantag av punkterna 2, 4 och 5,beträffande vilka jag yrkar Avtalmed EEC, bifall till reservationen 2. m. m. Herr förste vice talmannen (); Ett betydelsefuUt steg för vårt land kommeratt tagas i och med att godkänner avtalet raed EEC. Avtalet innebär bevarad neutralitetspoUtik för Sverige.Inga beskär-ningar sker av vår frihet i fråga om inre politiska åtgärder t. ex.om att bedriva regionalpolitiken på samma sätt som tidigare eller att förbjudamedel som kan skada människors, djurs och växters liv och hälsa.