prot · FV0992 · 1972-12-31 00:00:00 — Såväl det norska systemet som varit förebilden som ettsvenskt avgiftssystem skulle vara i del närmaste meningslösa om man för inuppsåt eller avsikt som krav för att avgift skall tas ut. Från trafikpolitisksynpunkt och med avseende på ägarens vinst av överlast är hans avsikt heltbetydelselös. Reservanterna har inte formellt föreslagit att kravet påavsikt skall skrivas in direkt i avgiftssystemet. 1 stället menar man attöverlastavgifl skall få efterges när särskilda omständigheter föreligger. Menvad är det då för särskilda omständigheter man åsyftar? Ser vi på de exempelsom reservanterna drar fram finner vi att det i dessa fall är fråga omfordonsägarens avsikt, och när denna kommer in i bilden blir som jag tidigaresagt hela systemet tämligen meningslöst. Man löper dessutom risken all nästanalla fordonsägare försöker utnyttja den här möjligheten att komma ifrånöverlaslavgiften. En intensifierad övervakning kan mycket väl tänkas ge 1 O000- 1 5 000 rapporterade fall . Om man på grund av invändningar frånfordonsägarna skulle tvingas att ta upp avsiktsfrågan är det sannolikt attavgiftssystemet skulle bli administrativt ohanterligt. De skäl som reservanterna lar upp som grund för sittförslag vilar ytterst på ett slags rättssäkerhetssystem, och det som huvudargument. Låt mig då först hänvisa till skattetilläggen iförfarandeförordningen som fungerar på samma sätt som överlastavgiften skallfungera enligt utskottets förslag, dvs. oberoende av avsikt och avstraffansvar. Enligt utskottets mening finns det inte någon som helstanledning att frångå möjligheten att från rättssäkerhetssynpunkt bedöma deolika slagen av avgifter på olika sätt. Den föreslagna överlastavgiften harlikheter och beröringspunkter med flera andra icke straffrättsliga sanktioneroch rättsverkningar, förutom med skattetilläggen enligt förfarandeförordningenockså med exempelvis förverkande och skadestånd. Även inom straffrätten finnsemellertid exempel på straff som utdöms oberoende av gärningsmannens avsikt.Denna typ av ansvar förekommer t. ex. i vissa fall gentemot företagare. Jag kan inte finna att svårigheten att bedöma lastens vikthar någon betydelse från rättssäkerhetssynpunkt. I avgiftssystemet finns juinbyggt betydande grundavdrag som man får göra innan det blir aktuellt att ta utöverlastavgift. För de allra största fordonen uppgår det avdrag som sålundafinns inbyggt i systemet till , och för mindre fordon är det enbetydligt större procentsats. Om dessa grundavdrag med hänsyn till lastenssärskUda beskaffenhet skulle bedömas vara otillräckliga, kan man för säkerhelsskull lasta litet i underkant. 202 fordonsägaren något att inte alltidkunna fullt utnyttja lastkapaciteten. 111. in. men ensådan konsekvens är ingenting unikt för systemet med överlasiav- Nr 92gifter. Överlasten är inte mindre farlig därför utt den är oavsiktlig, och den del är helt i linje med väglrafiklagsliflningen atl fordonsugurnatur på sig -,g : 197"' vissa kostnader i vägekonomins ochtrafiksäkerhetens intresse. 1 reservationen förekommer en del uttalanden som ärnäiniast miss\'isande och polemiska. Eftersom del inle har någon bel\delse förreservunternus yrkunde skull jag dock inle la upp tiden med alt beniölu dessauttalanden. En sakuppgift måste emellertid bemötas. Reservuniernusäger i sluiei av sin reservation atl man i del norska avgifiss>stemet haren föreskrift av liknande karaktär som den som de själva föreslår. Vad desyftar pu är en föreskrift i 9 § i den norska författningen om overlastgebyr.vilket innebär all vägdirektoralet i "saerlige tilfelle" kan medgebefrielse från eller nedsättning av avgiften. Det finns emellertid inte någon somhelst likhet mellan den norska bestämmelsen och den bestämmelse somreservanterna vill hu i del svenska systemet. Den norsku undantagsbestämmelsenhar tillämpats i tre fall. I ett fall medga\s befrielse från avgiftdärför att axeltrycksbegränsningen för den bro där förseelsen skedde varorikligt utmärkt. I ett annut fall medgavs befrielse därför all dendispensgivande myndigheten i dispenshandliiigen uppgivit fel axel-ocliboggilrycksbegränsning för den väg på vilken transporten ägde rum. I ell tredjefull medguvs befrielse när dispens lämnats för överskridunde uv vägens axel-och boggilryck men överlast rapporterats därför att dispenshandling intemedförts vid transporten. Rättelse av detta slag. som återfinns i 9 § i den norskaförfattningen, finns det inget som helst behov av för svenskt vidkommande. Dehär förhållandena skall vederbörande länsstyrelse självmant beakta när frågu ompåförunde av avgift uppkommer. Om sä ej sker, rättas det här till avvederbörande kammarrätt eller, om ärendet förs upp dit, av regeringsrätten.Här är det fråga om objektivt konslaterbara förhållanden, som utan vidareinnebär att grund för påförande av överiastavgift inte föreligger. Ätt i sådanafall åberopa en bestämmelse om befrielse på grund av särskilda omständigheterskulle inte stå i överensstämmelse med svensk rätt. Sammanfattningsvis vill jag konstalera att det inte finnsnågra som helst skäl att införa en sådan undantagsbestämmelse som reservuniernuvill hu. 1 stället talar alla skäl emot sädana bestämmelser, eftersom de skullerycka undan grunden för hela systemet. Jag skulle vilja säga atl den somställer sig bakom den borgerliga resei-valionen i själva verket medvetet elleromedvetet ger uttryck för att han inte vill ha ett syslem med överlastavgifteroch alltså inle heller vill göra ett verkningsfullt försök att komma till rättamed överlastproblematiken. Med hänvisning till det anförda yrkar jag alltså avslag påreservationen 1 vid trafikutskottets betänkande och bifall till utskottetshemställan i motsvarande del. började sitt inlägg med att tala omsocialism. Eftersom utskottsbetänkandet i stort sett är enhälligt har herrKomstedt varit med om att skriva under detta socialistiska betänkande. HerrKomstedt har också lill betänkandet fogat ett särskilt yttrande, 203 Nr 92 som jag något vill kommentera. Hanlar i sill yttrande upp frågan om hur Mnndaoen den '"''" '" 'o'''"'''' f'" rätta medöverlastning av s. k. dumperfordon. 29 mai1972 dumperekipage är ett slagstraktortåg. Svårigheten att tillämpa systemet ----------------- med överlaslavgifter i fråga om traktortåg är berörd i propositionen. Overlastavgijt, Departementschefen uttalar emellertid att utvecklingen i fråga om tillämpningenav avgiftssystemet kommer att följas upp noga och att förslag beträffandetraklortågen kommer atl läggas fram om det visar sig påkallat. torde alltså i allt väsentligt vara beaktade. Låt mig bara kommentera beskattningsfrågan när det gällerduniper-ekipagen; vi fick ju se ett sådant här på TV-skärmen. uppfattningen och den är felaktig - att dessa fordon är fria frånfordonsskall och får drivas med obeskattat bränsle. Delta är inte riktigt omman framför de här fordonen på allmän väg; i sådana fall blir debeskattningsbara. Jag skall inte fortsätta längre. Jag villbara säga att del är beklagligt att , som ändå är företagare ochsäljer lastbilar, inle har tagit reda på sakinnehållet i propositionen. Han harhär i sitt första inlägg gett ullryck ål en okunnighet, som är av en natur somman inle hade vänlat sig av någon som ändå har suttit med och behandlat ärendeti utskottet. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottels hemställan i alla delar. () kort genmäle; Min okunnighet när det gäller bilarna skallvi kanske inte diskutera här utan snarare hos åkarna, , det liggernärmare till hands. Beträffande fordonsägarens ansvar sade jag i mitt förstainlägg att den bättre efterlevnaden hade betytt atlbranschorganisationerna hade påtalat förhållandet för sina medlemmar. villherr göra gällande att så inte är fallet utan att det är polisen somhar brustit i sin uppmärksamhet. Då får själv stå för att hananklagar polisen för detta. Men man har i alla fall den möjligheten att kollanär man vill, och den som inte önskar göra det får väl åläggas detta ansvar. Jag vill ställa en fråga till och herrHallgren. Ni berömmer Svelast som det förelag som är bäst skickat all utföra dehär transporterna. Vad är anledningen till att Svelast sedanavvecklade ett visst antal fordon till sina chaufförer? VUken insats gjordeSvelast därvid? () kort genmäle: 1 sin iver att fill varje pris försvarapropositionen på alla punkter gör sig skyldig till en radöverdrifter, som jag kanske inte hinner bemöta fullständigt i en kort replik. Han sägeratt vi med reservationen är ute för att medverka till en Då har inte lyssnat till vad 204 jag har sagt. Jag har klart uttalatatt vi accepterar överlastavgifterna som överlastavgift, m. tn. ettkorrektiv mot olaga överlaster och att det är en anordning som kan Nr 92behövas för alt motverka överlaster. Men även sådana näringar som den äkerinäringen bör väl kunna få åtnjuta ett vissträttssäkerhelsskydd, eller hur, ? Kan herrHugosson garantera att man i sådana här sammanhang aldrig kommer i en situation då överträdelsen är klart oavsiktlig? Det fordras liksom i andra lagsammanhang en, som jag uttryckte det, säkerhetsventil för attkunna klara dessa saker. Sedan påstår att man alltid gör vinst påöverlast. Del är långt ifrån säkert. Jag tar bara ett exempel som rinner mig iminnet just . Vid befraktning av exempelvis schaktmassor gör man inte upppriserna efter varje enskilt lass utan efter den kapacitet eller volym somvederbörande fordon har. Oberoende av förändringar i lastens vikt får manbetalt efter ett enhetspris. åberopar det norska systemet och säger attundantagsbestämmelsen tillämpas bara i alldeles specifika fall. Ja, men enligtvad jag har erfarit är undantagsbestämmelsen tillämplig även i andra fall ändem nämnde. Praktiken har emellertid inle ännu lett fram till andraexempel, eftersom lagen bara varit i kraft delta år. () kort genmäle; gjorde några påståenden här somknappast kan få slå oemotsagda. menar att skillnaden är obetydlig mellan"automobilskattetillägg" och "lag om överlastavgifl". 1det avseendet hänvisar jag kammarens ledamöter till vad skatteutskottet haranfört i sitt yttrande, s. 43 i trafikutskottets bet-änkande. Vidare anser att det är svårt att bevisafordonsägarens avsikt. Jag vill bara säga att bevisbördan i det fallet liggerhelt på fordonsägaren, inle på åklagaren eller domstol. Böterna är för små - domstolsförfarandel fungerar förlångsamt, säger . Ja, jag vill inte göra någre bedömningar i detfallet; jag är inte kapabel lill det. Men kunde ju tala med sinpartivän herr justitieministern, om del är så att böterna är för små och altdomstolsväsendet inle fungerar. Anmärkningsvärt är emellertid alt lar Norgesom modell och säger att dispensregeln tillämpas väldigt sällan. Eftersom mannu har tagit den här modellen från borde man ha följt den även i dettafall. En sådan dispensregel för överiaster som finns i har man inte i densvenska lagstiftningen. Och det är detta vi har reagerat mot. I är det såatt vägdirektoralet kan medge dispens eller eftergift för sådana här laster,något som vi efterlyst. Del är rikligt att man kan överklaga besluti och för sig hos kammarrällen. Men jag har gjort mig underkunnig om atl del ärytterligt tveksamt om kammarrällen i ett sådant fall kan förändralänsstyrelsens beslut, när inle haft möjlighet atl ge dispens föravgiften. Vi tror alltså att den utvägen är obefintlig, och därför iöreslår videtta tillägg om en dispensmöjlighet. Nr 92 () kort genmäle: ,, j .. ., Herr talman! sude i sitt första inlägg all beslutet om >Q nvii IQ7"' '"''" ''" lugstiftningen borde anstå tills effeklivu lastindikalioner före- Men det har man inte föreslugil under utskottsbehandlingen, och Overlastavgijt, därför vur dettu ett egendomligtyltrunde. '"'" utskottets betänkande. Jug gjordemig inle ulls skyldig till något ungrepp på polisen. Jag konstuterude bura vadrikspolischefen hur sugt. att systemet är så krångligt utt det inte lönar sigatt sätta in resurserna just pu detta avsnitt. Jag återkommer lillrättssäkerheten. Vill ge mig något exempel på en motsvarighet isvensk lagstiftning till detta att man äger rutt utt för delyngstu fordonen och upp lill för de mindre fordonen överlustu.ulun att man får betala överlustuv-gifteii. men kan bli bötfulld därför att manöverskridit dessa gränser? Det finns ullisu i systemet gränser inbyggda som förde största fordonen uppgår till I . I tre län har mun studerul de överlaster som kommit lillpolisens kunnedom. och icke i något fall kunde mun konstatera utt det gällde t.ex. överlusl på framaxeln, som spelat så stor roll i den här debatten. Den dispensregel som finns i ur inte jämförbar medvud som gäller i det svensku rättssystemet, därför alt de fall som kan bliföremål för dispens enligt del norsku systemet är sådana ult mun enligt svenskrättspruxis undå kommer utt fa dispens. im) kort genmäle: Det kommer inom en gunsku snur framtid altfinnas tillfredsställunde lustindikutorer. Mun borde ha kunnat uvvaktu tilldess. Sudun punik är det inte. Det måste vara bättre utt urbetaenligt principen att hellre fria en syndare un fälla hundra oskyldigu. Sedan upprepar jug min fråga till : Vud vurdet som föranledde Svelust utt uvvecklu sinu fordon' te) kort genmäle: Herr tulniunl hur sagt utt man kun lustamindre under dessa lörluillanden och han hur hänvisat till den stora marginalsom finns. Jag vill säga att det ur inte fråga om att lasta mindre eller ultlusta upp till någon marginal, utan det är fråga om att ha rätt last påfordonet . Det ur detta vi skull sträva efter, och det kun mun inteuppnå, eftersom det inte finns vågar på varje fordon. Därför har vi föreslugildennu dispensmöjlighet. Det muste vara så i det hur samhället alt ävenfordonsägare skull ha samma räitsskvdd som andru medborgare har. Det är detenda vi hur fordrat. () kort genmäle: resonemung är mycketbesynnerligt. Han upprepar ult vi skulle hu väntat med detta beslut till dess vi hade fult lastiiulikutorer. Men varför har inte krävt del i utskottet? 206 Ni stär ju bukom det här förslaget. Sedan vill jag som svar på senaste inläggsäga, att jag tycker också det är riktigt atl varje fordon skall ha rätt last.Men till dess atl vi får lastindUcatorer pä samtliga fordon har det satts dennagenerösa gräns för att därigenom trygga den rättssäkerhet som ärså orolig för. () kort genmäle: har det rätt besvärligt. Hanfrågar om det kan anges något exempel på att man får räkna bort en marginal föröverlasten och sedan också har ett rättsskydd vid oavsiktliga överlaster. Ja,det är just den möjligheten man har i . Fastän man där har en marginal påupptill har man ändå möjlighet att få rättelse vid oavsiktligaöverlaster. Och det är inte bara bundet till de specifika fal! som herrHugosson här nämnt. Efter vad jag har erfarit måsle det emellertid i lagenfinnas en paragraf att åberopa för att man skall få rättelse på ett straff somman orätt.mätigt ådöniis. Finns inte denna paragraf i lagen, som jag kallar försäkerhels-ventil, så har man heller ingen möjlighet att få rättelse. Överlastavgift, m. tn. HerrLOTHIGIUS (m): När kommunikationsministern behandlade dennafråga var han betydligt mjukare i röst och tonfall än , och detföranleder mig all här göra några kommentarer och slå fast ett par synpunkter. Det har sagts, och det kan sägas igen, att den propositionsom koninuinikationsministern här framlagt inte är av den kvalitet somoppositionen i utskottet hade önskat. Jag tror inle heller att utskottetsmajoritet har varit helt tillfredsställd med den. Som jag pekat på harförslaget tolkats olika av jurister och juristerna i departementetsamt av departementschefen. Kommunikationsministern ville sålunda betecknadenna avgift som en skatt i stället för en särskild avgift för överlast. Härhar man otvivelaktigt gjort en miss. Jag vill alltså påstå attutskottsbetänkandet är annorlunda än propositionen, här och i flera avseenden. När det läggs fram ett förslag av denna art kan man begäraatt de som råkar ut för följderna av förslaget skall få en så god rättssäkerhetsom möjligt. Det har man emellertid inte fått i detta förslag. Så länge detinte finns tillfredsställande lastindikatorer måste bestämmelserna vara generösa. Här säger utskottets majoritet att de itillåten överlast räcker. Nej, det gör det inte. Vi har t. ex. ingen garantiför att oavsiktliga överträdelser får en korrekt bedömning, och då är förslagetinle tillfredsställande. Det är det som varit orsaken till reservationen. Hela utskottets förslag är en kompromiss, och jag villstarkt framhålla all för mig har del varit väsentligt att sä mycket som möjligtskydda den rörelsefrihet som trafikens utövare måste ha för att klara sinverksamhet, för att kunna utöva sin dagliga gärning som småföretagare eller somstörre företagare, klara sin utkomst, sin familj och sin verksamhet - ochsamtidigt göra samhällelig nytta. Jag anser atl trafikutskottets betänkan- Nr 92 de inte är bra - sett från vårautgångspunkter. den '" ' större rörelsefrihet för alla dessa företagare så alt dessakan bedriva 79 maj1977 5'" verksamhet, under ansvarmot samhället och till gagn för samhället. överlastavgift, m. m. - Om det hade blivit reservationerpå varje punkt, skulle detta ha varit mycket sämre än den kompromiss som haråstadkommits. Det politiska ansvaret har för mig krävt en kompromiss hellre änett beslut som skulle medföra större svårigheter för den verksamhet som vi härhar talat om. Detta är också trafikorganisationernas uppfattning. HerrKomstedt från vårt håll har i huvudsak talat om laslbilstrafiken. Vad gällerden yrkesmässiga trafiken med personbil vill jag understryka följande som ståri trafikutskottets belänkande: "Även utskottet förutsätter att tillståndför kommuner att bilda taxibolag endast undantagsvis skall komma i fråga. Avdepartementschefens yttrande framgår också att så avses bli fallet. Ipropositionen uttalar departementschefen sålunda att kommun i särskilda fall med hänsyn till speciella krav i fråga om taxitrafikens utformning eller tillsvårigheten att få önskemålen tillgodosedda genom andra arrangemang - kanvilja driva trafiken inom sitt område." Sedan skriver utskottet, medanledning av yrkandet i min motion att kommunala taxibolag endast bör fåbUdas efter frivilliga överenskommelser mellan taxiägare och kommuner - attdetta till väsentlig del är tUlgodosett. Det betyder att man endast iundantagsfaU och när det föreligger mycket starka skäl kan bilda sådanakommunala bolag, och då i huvudsak bara enligt frivUlig överenskommelse mellantaxiägare och kommuner. Varje kammarledamot kan under sin taxiresa härifrån genom ett samtal med föraren få klarhet om den djupa misstro man kännermot tvingande åtgärder i det här sammanhanget. Vidare vill jag helt kort nämna busstrafiken. Delförslaget borde, tycker vi, inte ha kommit på bord förränförhållandena mera noggrant hade undersökts. Vi har gått med på en kompromissockså på del området för att säkra bussföretagens existens. För det första är det alldeles uppenbart att en klararegrunsdrugning måste görus mellun vud som är att betrakta som linjelrafik ochvud som inte är linjelrafik - del är ett krav från orgunisutionernu somutskottet nu föreslår i en skrivelse till Kungl. Maj;t. Detta är positivt, ochdetta har vi enats 0111. För det undru är det väsentligt att konsumenternasintresse tillgodoses, så att de får sina resor till priser som passar dem ellersom det är möjligt för dem alt betala. Detta måste också ligga itrafikförelagets intresse. Jag tolkar därför trafikutskottets uttalande ochkommunikalionsminislems unförunde som en bekräftelse på alt så är förhållandetoch att det skull varu pä det viset. Jug är överiygud om att ål vud han hur framfört här i talarstolen. Det är angeläget alt intebara lagförslaget utan också trafikutskottets kommentar kommer myndigheternatill del. liksom också unförunde i denna kammare. Skulle depraktiska besluten ute pä fältet inte slå i överensstämmelse med unilun i herrNorlings anförande här i kummuren, kommer tilltron till regeringen utt sviktaäven på detta område, och då kommer kammaren ull fä höra av oppositionen idenna fråga igen. HerrSUNDELIN (s): Nr 92 Jag har i anslutning lill propositionen nr 81till årets riksdag avlämnat en motion, vari jag tagit upp bl.a. frågan om 29 mai 1972 traktorlågensoch därmed inbegripet dumpers särställning när det gäller .. utövandet av yrkesmässig trafik, eftersom det föreslagna automobil- tavgjt, skattetilläggetinle skall tillämpas på dessa fordon. Jag har också uppmärksammat frågan om den förhöjdaavgiftens verkan och föreslagit att den bör liksom i knytas lill fordonför att därmed förhindra att flerbilsåkarna i det avseendet drabbas särskilthårt. Jag har också föreslagit att schablonavdraget på framaxeln borde jämställas med schablonavdraget på övriga enaxlar och alltså höjas lill , detta därför att man bättre skulle kunna klara den ytterst svåra uppgiften att placeralasten på bilen utan alt drabbas av rent oavsiktliga överträdelser. Jag har också i motionen påvisat hur bestämmelserna kommeratl drabba laslbilstrafiken ojämnt. Den yrkesmässiga trafiken drabbas avindragning av trafiktillstånden om lastöverträdelserna blir tillräckligt svåra,men någon sådan följdverkan kan inte bli aktuell för den övrigalaslbilstrafiken. Likaså kommer inte heller den föreslagna skärpta bestämmelsenangående ekonomisk lämplighetsprövning att omfatta sådan trafik, som förnärvarande är undantagen yrkestrafikförordningens 2 §. Det är med utgångspunkti detta jag föreslagit att ny yrkestrafik-förordning med enhetliga regler förall trafik för godsbefordran skall komma till stånd. Jag vill, herr talman, redan nu framhålla atl jag serpropositionens huvudsakliga innehåll vara lämpligt avvägt i det läge och meddet material som ligger till grund för propositionen. Inga av de åtgärder jagföreslagit förrycker denna lämpliga avvägning. Hur har då dessa frågor som jag tagit upp i motionenbehandlats av utskottet? När det gäller traktorerna har utskottet anslutit siglill departementschefen, som erinrar om att traktorerna inte är registreradeoch att det därför kan leda till svårigheter att tillämpa de för övriga fordonföreslagna bestämmelserna. Utskottet anför liksom deparlemenlschefen:"Skulle den fortsatta utvecklingen visa att ett sädanl undanlag harogynnsamma verkningar avses ställningstagandet skola omprövas, vilket ävenutskottet finner riktigt." Motionen har alltså på denna punkt avstyrkts. Jagifrågasätter, herr talman, om inte både departementschefen och utskottet har tagit för lätt på den här frågan. Med hänsyn till i propositionen angivna motiv för avgiftens införande - jag nämner t. ex. trafiksäkerhet, trafikpolitisk konkurrensneutralitet och vägekonomi - borde avgiften självklart utgå vid överträdelser av belastningsbestämmelserna oavsett vilket motordrivet fordon det gäller. Jag kan ha viss förståelse för svårigheterna all finna lämpliga tillämpningsföreskrifter för icke registrerade fordon men anser atl frågan måste fullföljas och hoppas att departementschefen omedel bart - utan att avvakta några "ogynnsamma verkningar" undersöker och vidtager suduna åtgärder atl de aktuella bestämmelserna kan bli tillämp liga även på traktorer, och jug vill för tydlighetens skull understryka ull med traktor avses även dumpers. Nr 92 I motionen har jag också, somtidigare nämnts, föreslagit all den i Måndagenden propositionen föreslagnaavdragsviklen på för framaxel skulle -,Q j197-) höjas till liksom för alla andra enkla axlar. Jag anser att det är --------- ----- slora svårigheter alt så länge lastindikatorer saknas undvika oavsiktliga /;;. °-i ' överskridanden av axel- och boggietryck liksom bnittovikten. särskiltriskerna för fellastning inom lastutrymmet och förskjutning av lasten på bilensom kan åstadkomma all t. ex. framaxelns marginal på inle är tillräcklig. Utskotiet har i betänkandet endast återgett vad departementschefen anförti propositionen, utan att med en rad ägna frugun 0111 ouvsiktliga överlasternågot intresse. Jag vill också erinra om att många svårbedömbara godsslagfinnes, och att det ingulundu är utan stora bekymmer för åkaren när han skallförsöka sig på alt bedöma lotallasten.