prot · FV09141 · 1972-12-31 00:00:00 — Nej, nota bene,förlaget har skaffat sig för mycket beställningar, och det är en helt annansak, som man kan ta upp i annat sararaanhang. Det skulle från min synpunkt inte finnas mer att säga påden här punkten, men i tog upp en principdiskussion,och det tycker jag var litet farligt för honom. Han påstår att det finns enskiUnad mellan privat och statlig verksamhet. I det privata företaget får mansjälv skaffa sig kunder, och gör man förluster får man försöka klara dem genomatt rationalisera och skapa bättre förhåUanden, men om ett statligt företag görförluster - uttalar generellt -uttaxeras de regelmässigt avmedborgarna. Och om företaget har för litet beställningar får det flera genomett beställningstvång, som han uttrycker Jagtror man skaU låta bli att generalisera i det här fallet. Man kan nog inte göragällande att det råder andra villkor för statlig verksamhet än för privat.Bägge lyder under de ekonomiska lagar som finns i samhället. Verksamheten måstealltså gå ihop om det inte gäller saker som har att göra med sådan servicesom vi beslutar om att samhäUet skall svara för. Jag tycker att herrFridolfsson tar till för mycket när han gör ett sådant aUmänt påstående omstatlig företagsamhet gentemot privat. HåU sig då åtminstone tUl det aktuellaärendet, ! Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemstäUan. i (m) kort genmäle: Herrtalman! försöker ge kammarens ledamöter den uppfattningen attfrågan om AUmänna förlagets monopol inte är aktuell i den här debatten. Iutskottets skrivning kan man läsa följande: "Detta hindrar inte attriksdagen i sammanhanget kan ta upp frågan om obligatoriets fortbestånd. "Frågan hör alltså till debatten under denna punkt. påstod att jag var ute på svag is när jagjämförde den statliga företagsamheten med den privata och sade att man taxerarut pengar för att klara av förlusterna i ett statligt företag, raedan denprivata företagsamheten får sköta saken genom rationaUsering etc. Men jag harjust påtalat att Allmänna förlagets kunder har tvingats begära ytterligarepengar för att kunna klara de ökade kostnaderna. Det är en typisk uttaxeringsom här har skett. I det fallet var exemplet absolut perfekt. () kort genmäle: Det är väl inte stor anledning att stridahär. i sade allra sist att han har talat om attAllmänna förlagets förluster och förlusterna för de företag som beställer hosAUmänna förlaget uttaxeras. Jag sade till honom att skall man nu ta upp ensådan här sak, så skall det gäUa ett visst ärende. skuUe i såfaU ha begränsat sig till det första gången. Han gör ett generellt uttalande omstatlig företagsamhet kontra privat företagsamhet, och det tror jag är ganskaolyckligt för . Sedan fanns det flera saker i hans anförande som detkanske inte är så mycket att diskutera om. Han säger att jag försöker fåkammaren att tycka att det här är på något särskilt sätt. Jag har talat omprecis sora det är, att vad vi. har att behandla är Statsföretags verksamhet,och strängt taget har inte detta ärende med det att göra. Men, säger jag precissom det står i utskottsbetänkandet, självfallet kan rUcsdagen i det sararaanhangetta upp och diskutera denna fråga även om den inte rent sakUgt hör dit. Jag kan inte se någon skillnad mellan mitt uttalande ochutskottsbetänkandet. Jag tror att skall lyssna på vad jagsäger och inte polemisera raot någonting som han trodde att jag sade. HerrFRIDOLFSSON i (ra) kort genmäle: Herr talman! I ingårAllmänna förlaget. TiU näringsutskottet har inkommit en motion som behandlarAUraänna förlaget, det beställningsobligatoriumsom föreligger och det underskott som detta bolag har gått med. Då är det välicke fel, , att jag här i kammaren drar upp en diskussion just ivad gäller Allraänna förlaget. Det är en fullt klar Unje raellan den motion somnäringsutskottet har behandlat, det betänkande som näringsutskottet haravgivit, i vUket står att detta obligatorium skall diskuteras, och den debattsom vi för här. Bara ett par frågor för att få ett klarläggande. Under valrörelsen lovade dåvarande industriministernKrister vid en debatt i att upphäva Allmänna förlagetsmonopolställning. I ett svar på en interpeUation från mig i första kammareni sade statsrådet ; "Beträffande dennaskyldighet" - för rayndigheterna att anlita förlaget "viU jag sommin mening framhålla, att den inte bör bibehållas längre än det är nödvändigtför att tillgodose det samordningsintresse i vUket den införts. Jag ser denetablerade skyldigheten sora en temporär åtgärd för att så snabbt som möjligtbygga upp en rationell upphandUngs- och distributionsordning för statligatrycksaker." upprepade statsrådet denna sin ståndpunkti ett annat interpellationssvar. är mm enkla fråga tUl näringsutskottets ordförande:Delar den uppfattning som statsrådet gav uttryck åt vidflera tiUfällen 1970 och 1971? Är obligatoriet aUtså en temporär åtgärd sominte bör bibehållas längre än vad som är nödvändigt för att tUlgodosesamordningsintresset? I näringsutskottets betänkande sägs att detinte finns någon anledning att nu upphäva obligatoriet, utan man bör få längreerfarenhet av dessa förhållanden. Följaktligen menar näringsutskottet också attdet inte är någonting som skaU räcka i aU evighet. Vi kan tvista om hur längedet skall gälla. Jag kan helt ansluta mig till vad statsrådet sade idetta sammanhang. Men detaljfrågorna om när detta skaU upphöra får väl herrWikströra rikta till industriministern. Jag svarar inte för de detaljerna.Utskottet säger alltså att det inte är ett obligatorium som skaU räcka i allevighet, men det är inte nödvändigt att upphäva det i anledning av den härmotionen just . säger sig alltså dela KristerWickmans uppfattning att obligatoriet är temporärt och inte bör bibehåUaslängre än vad som är nödvändigt för att tillgodose samordningsintresset. harfaktiskt utskottet inte sagt detta Uka klart som statsrådet , och manmåste tolka det så att är mera liberal eller om man så vUl mindremonopolistisk än näringsutskottets ordförande. HerrSVANBERG (s): Vem som är mera liberal av oss två,statsrådet eller jag, tycker jag vi lämnar därhän. Om det gällerliberalism i rent Inrättande av en patentdomstol att liksom försöka ha flera ståndpunkter på en gång - tror jagatt överträffar både statsrådet och mig. Det är han som är mestliberal. I fråga om detta att driva en affärsrörelse så, att raan inte skallbygga på en raonopolställning i evighet, är väl och jag ungefärlika mycket liberala eller icke liberala. Jag kan konstatera ännu en skillnad mellanstatsrådet och näringsutskottets ordförande. Överläg:gningen var härmed slutad. Utskottets heraställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetsheraställan, dels reservationen av i ra. fl., ochförklarades den förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad. Sedan herrFridolfsson i Stockholra begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att karamaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 54 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kamraaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genora uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Stockholra begärde rösträkning verkställdes votering raedoraröstningsapparat. Denna oraröstning gav följande resultat: § 4 Inrättande av en patentdomstol Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 56 i anledningav motion om inrättande av en patentdomstol. HerrLÖFGREN (fp): I raotionen 924 har jag och någraraedraotionärer aktualiserar frågan om förhållandena inora patentverketsbesvärsavdelning och föreslagit avdelningens oravandling till en friståendepatent-dorastol. De i motionen redovisade förhållandena- har genom ettomfattande remissförfarande ingående belysts, och jag vill ge utskottet en eloge förden allsidiga behandling motionen fått. Jag är den förste att medge att det här rör sig ora en förriksdagens ledaraöter ytterst svårbedörabar materia. Med hänsyn härtill har jagförståelse för att betänkandet utraynnar i en heraställan till Kungl. Maj:t oraen översyn rörande patent- och registreringsverkets besvärsavdelning. Om nuriksdagen enligt utskottets enhälliga förslag beslutar om en översyn, så villjag anföra några synpunkter som jag anser vara av betydelse för beaktande. Med all rätt frarahåller utskottet att hänsyn bör tas tillde förvaltningsrättsliga synpunkter sora intar en framträdande plats i fleraremissyttranden. Dessa styrker också klart motionens syfte. Då avslog ett förslag orainrättande av en fristående patentdomstol var det avgörande argumentet att raanborde avvakta hur planerna på att inrätta en nordisk besvärsinstans förpatentärenden utvecklades. Utskottet konstaterar nu att dessa planer inte harnågon omedelbar aktualitet. Detta bestyrker motionärernas redovisning. Utskottet hänvisar till uppgifter i remissyttrandetfrärast från patentverkets raajoritet, varvid framhålles att detinternationella samarbetet på patentområdet tar sikte på lösningar som kan fåmycket långtgående verkningar på den svenska patentadministrationen. Dettaskulle tala eraot att en utredning nu igångsattes rörande ombildning avbesvärsavdelningen till en fristående patentdomstol. Med all respekt för sakkunskapen hos patentverketsraajoritet raåste jag i detta sammanhang hänvisa till vad minoriteten ipatentverket anfört beträffande de internationella projekten, näraligenföljande: "I patentverkets utlåtande understryks attföreliggande fråga får anses bero av utvecklingen av vissa pågående ellerförestående större internationella projekt. Härvid närandes både EPC och PCT. Enligtvår uppfattning bör eraellertid dessa projekt ingalunda anses stå i vägen fören förbättrad organisation av besvärsprövningen i det svenska patentväsendet.Oavsett i vad mån och på vad sätt projekten kan komma att förverkligas blirnäraligen en nationell besvärsorganisation inora det industriella rättsskyddetalltid nödvändig. En förbättring av denna organisation behöver därför inteavvakta genoraförande av de internationella projekten. Dessa kan för övrigtinte beräknas bli realiserade inora och en förändring av dennuvarande otillfredsställande organisationen av förvaltningsprocessen på detindustriella rättsskyddets område bör därför ej ställas i beroende av deplanerade internationella projekten." I utskottets betänkande redovisas också synpunkter frånpatentverkets majoritet - understödda av - variframhålles värdet av den nuvarande organisationen bl. a. däri, att besvärsavdelningensledamöter kan engageras i överläggningar i policyfrågor inom verket. 1 dettaavsnitt anser jag det angeläget att också hänvisa rill vad minoriteten ipatentverket anfört: "I utlåtandet talas vidare ora den nuvarandekontakten raellan patentavdelningens ledning och ledaraöterna avbesvärsavdelningen när det gäller utvecklingen av patentpolitiken och praxisoch det angives att denna kontakt koramer att förloras om besvärsavdelningenskiljs från verket. Den kontakt det här gäller är enligt Inrättande av en patentdomstol Inrättande av en patentdomstol vår meninginte enbart en fördel utan den kan också innebära en fara för obehörig påverkanpå besvärsavdelningen från underinstansens sida. Det är delvis mot bakgrundhärav som vi anser att en självständig patentdora-stol skulle innebära enförbättring av rättssäkerheten." Jag har här tidigare uttalat rain respekt för sakkunskapenhos patentverkets majoritet. Då jag genom direkta citat redovisat vadminoriteten anfört är det kanske på sin plats att ange, att bland minoritetenåterfinnes fyra patenträttsråd och två tillförordnade patenträttsråd. Inteminst styrkes minoritetens åsikter beträffande de internationella projektensbetydelse av den omständigheten att bland minoriteten även återfinnespatenträttsrådet . Han är välkänd som en av värt lands främsta sakkunnigabl. a. på den internationella patenträttens område. Jag är tillfredställd med utskottets förslagom en översyn rörande patent- och registreringsverkets besvärsavdelning. Det ärmin förvissning att en översyn inte kan undgå att också pröva frågan omoravandling av besvärsavdelningen till en fristående förvaltningsdorastol. Attdenna i så fall inte behöver bli sista instans har jag ingenting att invändaeraot. Efter prövningstillstånd kunde prövning i regeringsrätten vara raöjligför såväl sökande som invändare. Av allra största betydelse är att en kommande översyn tarsikte på att åstadkomma en lösning sora är betryggande ur förvaltningsrättsligasynpunkter. Med vadjag här anfört vill jag ansluta raig till utskottets heraställan. I dettaanförande instärade (). Utskottets förslag om en översyn hartillkommit ej mindre av tyngden bakom raening än även av dedelade remissinstanserna och av frågans invecklade karaktär. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Föredrogs näringsutskottets betänkanden: Nr 58 i anledning av motion om skogsindustrins långsiktigaproduk-tionsutby.ggnad och kapitalbehov Nr 64 i anledning av raotion om skyldighet förmultinationella företag att avge särskild statistisk redovisning Kamraaren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 6Inskränkning i rätten till inmutning inom Föredrogs näringsutskottets betänkandenr 70 i anledning av propositionen 1972:140 raed förslag tUl lag om fortsattgiltighet av lagen (1963:599) om inskränkning i rätten till inmutning inomNorrbottens län samt motion i ämnet. (vpk): Den tidpunkten är väl inne, då ledamöternaanser att tala är silver och riga är guld. Jag skall därför bU rätt kortfattad. Motionen 1338 skrev jag efter studium avstatsverkspropositionen, där jag hade funnit att det helt lakoniskt meddeladesatt den särskilda lagen ora rätten till inrautning inora ärtidsbegränsad och att den skulle upphöra raed utgången av detta år. Jag fick också ett besked från departementet att någonförlängning av lagen då inte var planerad. Därför skrevs motionen. har en proposition i ärendet framlagts, och det är baraatt notera detta med tillfredsställelse. I motionen föreslog vi att lagen skulle förlängas tilldess att annorlunda beslutar. I näringsutskottets betänkande föreslåsnu förlängning av lagen till dess att under nästa årskall få pröva ett förslag till ny gruvlag och sålunda ta ställning till heladet gmvrättsliga regelsystemet. De motiveringar som anfördes när 1963 beslutadeora lagen är fortfarande starka. Det talades då ora nödvändigheten av attförsöka raotverka att de brytvärda malraerna i skulle splittras påalltför raånga händer. Det talades också om nödvändigheten av att raotverka eninmutningsrätt som ger inrautare den legala rätten att låsa varandra ochraotverka brytning. Den särskilda lagen sararaankopplades raed engenoragripande raalra-och mineralinventering i . Den kora till föratt förebygga en kapplöpning för att skaffa gruvrätter i syfte att föregriparesultaten av malrainventeringen och en eventuell lagöversyn. Jag anser att de skäl som bl. a. anfördes för densärskilda inmutnings-lagen för är relevanta också för landet iövrigt och att sarahället över huvud taget inte bara raåste skaffa siginmutningsrätt över malm- och mineraltillgångarna, utan också ta hand om dennaviktiga naturrikedora i dess helhet. förlängs emellertid den särskilda lagen fram till dessatt resultatet av översynen av gruvlagstiftningen presenteras under nästa år.Då får vi alltså anledning att återkoraraa, och därför, herr talman, har jag nuinget annat yrkande än ora bifall till näringsutskottets hemställan i dessbetänkande nr 70, vilket i sak också innebär ett bifall till vår motion. Inskränkning i rätten till inmutning inom Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets heraställan bifölls. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning § 7Föredrogs finansutskottets betänkande nr 39 i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1972:130 angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten /73 i vad avser ärenden under handläggningjämte motion. Punkterna 1 och 2 Kararaaren biföll vad utskottet i dessa punkter herastäUt. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning Maj:t hade i propositionen1972:130, bilaga 5, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför , föreslagit att dels till Byggnadsarbeten förstatlig förvaltning på tilläggsstat I till riksstaten för /73anvisa ett investeringsanslag av , dels bemyndiga Kungl. Maj:tatt sälja fastigheten nr 18 i kv. Lärgossen i till kommunför . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:1905 av i (fp) vari heraställts attriksdagen beslutade att investeringsanslag till Byggnadsarbeten för statligförvaltning icke fick utnyttjas f'ör nybyggnad i , , förkriminalvårdsstyrelsen och . 1. att riksdagentill Byggnadsarbeten för statlig förvaltning på tilläggsstat 1 till riksstatenför /73 anvisade ett investeringsanslag av , 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1905, 3. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att sälja fastigheten nr 1 8 i kv. Lärgossen iSundsvall till för . Reservation hade avgivits av herrBurenstam (), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:1905 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört. Vid punkten hade avgivits ett särskilt yttrande av herrarBurenstam () och (ra). I finansutskottets betänkande nr 39tillstyrks att ett byggnadsobjekt, sora innebär att skulleutflyttas till , skall föras upp i investeringsplanen förbyggnadsarbeten för statlig förvaltning och att de på tilläggsstat begärdamedlen anvisas. 1 en reservation av påpekas att stortveksamhet anmälts från raånga håll mot flera av de beslutadeomlokaliseringarna. Så t. ex. har i Stockholras län förordat enoraprövning av beslutet att flytta till ; raan anser att en lokaliseringtill Nynäsharan borde prövas. nu över huvud taget raåsteflyttas från , delar jag uppfattning. Jag kan härvidstödja mig på ett yttrande av . Jag ber få citeraur en skrivelse som avlåtit till Kungl. Maj:t iärendet: "Förbundet hade vidare klart för sig att med hänsyn rillriksdagens principiella inställning en sådan omprövning måste grundas på förutsättningenatt en fortsatt omlokalise-ring av centralförvaltningen i inte kanifrågakomma. Omprövningen skulle alltså gälla placering i ellerannan ort utanför . De studier som förbundet och dess avdelning vidsjöfartsverket verkställt visar att en lokalisering till Nynäsharan ur flerasynpunkter erbjuder så betydande fördelar organisatoriskt och funktionellt(även ekonoraiskt) fraraför att alternativet bör nogastuderas och en omprövning verkställas." Jag vill understryka att i Nynäsharan finns vidNorrviksfjärden ett område som har mycket goda djupförhållanden. Det är lättatt ordna behövliga kajer och förtöjningsplatser till förhållandevis lågakostnader. Till detta område kan man dessutom koncentrera såväl sjöfartsverketscentrala förvaltning med tillhörande huvudförråd, varvs- och verkstadsrörelser,instrument- och elverkstäder, som mellersta lotsdistriktets expedition ochdistriktsförråd. Dit kan även förläggas samtliga sjömät-ningsfartyg, båtar,isbrytare och tjänstefartyg särat omfattande farleds-niateriel. Härtill korameratt Nynäshamnsalternativet är ca bilUgare änNorrköpingsalternativet. Med detta inlägg, herr talraan, ber jag att få yrka bifall till reservationen. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning HerrNORRBY i (fp): Många är kritiska raot riksdagsbeslutet förraåret att flytta ut statliga verk från . De skäl sora anförsär raånga: Personalen flyttar inte raed. De totala kostnaderna förverksara-heten ökar. En centralisering av det faktiska beslutsfattandet skertill kanslihuset. Ja, det är några av de skäl sora oftast anförs. 1 propositionen 130 begär nu regeringen mer pengar för attbygga nya lokaler för utflyttande verk, bl. a. för ochsjöfartsverket i en geraensara byggnad i i . För justdessa två verk anser i Stockholras län att lokaliseringen böromprövas och föreslår i stället respektive . Man gör detta isitt remissyttrande över slutrapporten från delegationen för lokalisering avstatlig verksarahet, en rapport sora man för övrigt i huvudsak avstyrker. Föratt göra en omprövning raöjlig föreslår jag i raotionen 1905, att riksdageninte nu medger att den aktuella byggnaden uppförs. Lokaliseringen av till har herrWennerfors utförligt motiverat. Argument redovisas också i reservationen avherr . Jag skall därför inte upprepa de argumenten. Jag noterarbara att Nynäsharan råkar ligga raitt på den svenska kusten. Det är 500 sjömilkust åt varje håll. Strategiskt måste det vara det bästa tänkbara läget för ettsjöfartsverk. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning När det gäller lokalisering vägertre argument tungt. För det första har personalen vid valet mellan Norrköpingoch uttalat sig mycket klart för somomlokaliseringsalter-nativ. För det andra har högfrekvens av kontakter med verk och institutioner sora är lokaliserade tillStockholmsområdet och är alll:så beroende av att ligga i Stockholras närhet.För det tredje är trots sitt läge i en ort medsysselsättningsproblem, ett regionalt centrum som för en allsidigarbetsmarknad är i behov av statlig förvaltningsverksamhet I debatten ora lokalisering av statlig verksarahet talarman alltid ora utlokalisering från aldrig ora lokaliseringeninom . Ändå är ytteroraråden och förortskommuner i Stockholraslän i sysselsättningshänseende de kanske mest underförsörjda i hela landet.Ända upp till två tredjedelar av den förvärvsarbetande befolkningen i en sådankommun kan ha sitt arbete utanför denna. Många tiotusental raänniskor har resortill och från jobbet sora tar ora dagen. För dessa raänniskorframstår jobb nära bostaden sora den kanske raest angelägna standardhöjningen.Detta gäller i hög grad både och Nynäsharan. Eftersom reservationen endast tar upp en avde två aktualiserade omlokaliseringarna, ser jag mig föranledd att yrka bifalltill motionen 1905. HerrJOSEFSSON i (s): I det betänkande från finansutskottet, nr 39,sora vi nu behandlar, är utskottet enigt på saratliga punkter utora en. Denpunkten är punkten 3, Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Där finns denmotion av i som vi hörde kommenteras. Jag skall medett par ord knyta an rill just denna punkt, där det finns något deladeuppfattningar inom finansutskottet. När vi behandlade propositionen 29förelåg i inrikesutskottets betänkande en reservation av tvenne representanterför moderata samlingspartiet, som föreslog att man alternativt skulle pröva enförläggning av till , så sora omnämndes här och soraomnärandes även i motion. Vid voteringen samlade den reservationen47 röster, raedan 265 ledaraöter röstade för en placering av iNorrköping. Jag vill hänvisa till att en i stort sett enig riksdag stod bakoradet beslutet. Vi har alldeles på bordet fått inrikesutskottetsbetänkande över propositionen 111, som skall behandlas på fredag och lördag.Också där finns en motion om att man skall riva upp beslutet , menutskottet säger att det inte kan komraa i fråga att riva upp fjolårets beslut. Ungefär sarama ståndpunkt har finansutskottet intagit. Vihänvisar till att en i stort sett enig riksdag stod bakom fjolårets beslut orautlokaliseringen av statliga verk. Den raotion sora hade kompraktiskt taget inte med vid behandlingen inför det slutliga avgörandet. Jag kanförstå att i ur lokala synpunkter villförorda en lokalisering till . 1 mitt hemlän har länsstyrelsenockså uttalat önskemål om att någon av de statliga förvaltningarna skullelokaliseras rill . Inte heller det förslaget rönte något beaktandevid det slutliga avgörandet. Jag här för rain del inte funnit anledning att avlokalpatriotiska skäl begära en omprövning av fjolårets beslut för att få någonförvaltning flyttad till . Jag vill framhålla att underlaget för detbeslut som fattades är så påtagligt att det nu inte, enUgt majoriteten ifinansutskottet, finns någon anledning till oraprövning. Jag vill också hänvisa till att Kungl. Maj:ts proposition29 innehöll ett yttrande från , att ora någonutlokalisering skulle verkställas, skulle vara det bästaalternativet. Eftersora det endast är denna punkt sora har blivitberörd, har jag bara velat göra denna koraraentar. Jag yrkar bifall tillfinansutskottets heraställan.