prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — Jughur ulltid tyckt Ulu om överdrifter, och jag kun inte se unnut än utt ombrottsligheten och särskilt våldsbrottsHgheten sätts in i sitt sociulasummunhang, kun mun inte kommu ifrån att människorna på olika områden i detmodernu sumhäUet utsätts för mångu undru risker som vi inte kommit till rättumed i tUlräcklig utsträckning. Vi har yrkesskudorna, vi har trufikskadorna och vi harbrottsligheten. Där är tre huvudområden, där man i det modernu samhälletutsätts för risker. Från samhällets sida skall vi naturligtvis urbetu likuintensivt på utt nedbringa riskerna inom samtliga dessa områden. Det är intebaru brottsligheten vi skuU bekämpu, vi skull också bekämpu de risker som finnspå undru områden. I det summunhunget är det rätt nödvändigt utt vi hur klurtför oss vilku risker som är störst eller hur storu skillnadema är mellan olikariskområden. Det är därjug hur reugerut mot den överdrivnu propugundun. skrämmeräldre människor så att de säger: "Vi vägar inte gå ut , för vihar läst i tidningama utt mun blir nedslugen på gulorna." Såduntförekommer, men det är inte den enda sunningen. Och det är verkligen synd attmun skrämmer upp äldre människor på det sättet. Det hur jug reugerut mot, ochdet vUl jug göra ocksä här. tog också upp den i detta sammunhung lillafrågan om skyltningen av pornogrufisku bUder. Jug hur liksom utt tillägget till lugstiftningen på sinu häll inte fått den effektsom vur uvsikten med det. Jug vet också att polisen har sin uppmärksamhet riktadpå detta förhåUande. Om den inte redan hur gjort någon utredning och om detinte hur bhvit något åtul så är i vurje full frågun föremål för utredning inompolisen. HerrWIKLUND i (fp); Det är mycket glädjunde att justitieministernhyser förhoppningur om att vi genom polisens omorganisation skulle kunnu få ettrörliguie utnytdunde uv större grupper uv polispersonul för särskilduuppgifter. Omorgunisutionen till stordistrikt skapar ju förutsättningardärvidlug, vUket kunske också är ett uv de främstu motiven för dennuomorgunisution. Jug skulle, herr justitieminister, viHu tilläggu denförhoppningen att polispersonalen då inte blir sittande i bilarna i ulltförstor utsträckning utun utt vi, såsom även påpekuts under debutten här, som ettytterhgare resultut UV omorgunisutionen får en ökud fotputmllering uvpolispersonul. Genom omorgunisationen kan ju även civil polispersonal i störregrupper lättare dirigeras tUl de platser, som behöver särskild bevukning. Jugtänker då på utt narkotikabrottsligheten förvisso inte sker i hemlighet utanfaktiskt ibland helt öppet, såsom också har påpekats här i debatten. i (s); Man får sättu vilken etikett mun vill på mittanförande kullu det svuvelpredikun eller vad som helst. Jag menar dock attdet var ett sätt utt skildru den verklighet som jug upplever, inte buru rentpersonligt genom utt vuru utsutt för brottsligheten det har ringa betydelse isammanhunget utun genom ullt som skildrus i mussmedia och på undra håU. Jag bestrider, herr justitieminister, att jag gjorde migskyldig tiU överord. Det kommer att finnas ett protokoll. Om justitieministemkan peka på en enda punkt där jag har gjort mig skyldig till överord skaU jagvid första tillfälle erkänna att jag har gjort det. Jag tror att ärmedveten om att jag kunde ha skUdrut sunningen som betydHgt meru kuntig ochbesvärlig än jug gjorde. Jug försökte verkligen inte på minsta sätt utt in absurdumutnyttja den situation vi har. säger att han har andra erfarenheter än jug.Ju, jug kun försäkra dennu kummure att det finns de som sysslar mera konkretmed den här uppgiften än vad och jug gör och som har sammauppfattning som jag men en annan uppfattning än Beträffande de nya reglerna för att bekämpu de storuknurklungurnu kanske justitieministern missförstod mig litet grand. frågun isumband med resonemanget om hur orealistiska vi har varit. Och nog måste väljustitieministem , i och med den proposition som kommer, ha erkänt att vi hurvurit blåögdu när vi trott utt vi kun hu en lug, som låter oss sy in lungure påhögst och sedan ge dem permission efter ett par tre månuder, ochförutsättu utt de är lojulu, utt de inte smiter, utt de inte unvänder tiden tiUatt organisera nyu lungaruffären tur vi uvstånd frän det, men det vur dettajag sade. Jag menur att den politik vi hur i dug är i gmnden orealistisk påfleru punkten Jag tog det här som ett exempel och ville ulltså vurna även förfrumtiden. Vi får inte se så förhoppningsfullt på den att vi kommer alldeles påsned när det gäller de här problemen. Justitieministern kom i slutet av sittanförande in på tUlämpningen av lex Geyer och stäUde i utsikt enkraftigare bekämpning av de oarter som florerar. Så kom det då ytterhgarenågonting konkret ut ur denna debatt. Det tackar jag för, och jag hoppas attjustitieministerns intresse, som sagt, skall sträcka sig vida utöver denna lagoch gälla aU lagstiftning pä ett effektivare sätt än hitintills. Men sedan kom justitieministemtillbaka till talet om riskerna i samhället genom arbetslivet, genom trafikenoch genom brottsligheten. Jag tror att han säger aUt detta i störstu välmening,men han borde kanske ibland tänka på utt det är en klen tröst för åldringurnautt höru utt risken för utt bU rånud på kvällurnu i är mindre änrisken utt åku tuxi. HerrERNULF (fp): Om mun viU förbättru sumhället är väl metodenutt mun försöker unalysera bristerna, peka pä vart utvecklingen kan gå, om maninte vidtur motåtgärder, och diskutera i vad mån sådanu motåtgärder är möjligu.Jug tycker utt i på ett enkelt och klurt sättgjorde ett mycket intressunt försök i den riktningen. Det är givet utt om mun pekarpå riskernu för en utveckling så hoppus man själv, och alla undru, utt deriskernu inte skull bli verkUghet i frumtiden. I mitt yrke som domure får jug kunske, skullejustitieministern kunna säga, en ensidig bUd av verkligheten, eftersom jug mestfår se uvigsidomu. Men från mångu undru håll - både från oliku sumhällslageroch från olika politiska meningsriktningar - får jag höru summu furhågor som deherr hur uttryckt. Jug förstår så väl justitieministerns reuktion, eftersomjustitieministem hoppas på en annan framtid än den vurnur för, menjag tycker att det är mycket värdefuUt att man verkligen för fram riskerna medatt ingenting göra eller att göra för litet. Vud vi reservanter har sagt är juatt vi, med ett erkännunde av att justitieministern har gjort en hel del,tycker att han släpur efter i förhållunde till behovet uv åtgärder. Jug skuUe viHa ta fusta på det som rörande behovet av en allmän debatt inte bara om polisväsendet utan omalla sumlude samhällsätgärder som skuUe behövas för att få ett mänskligaresamhälle även när det gäller skyddet mot vålds- och egendomsbrott. 3* protokoll 1972. Kunde vifinna en form för det vid något tillfäUe, tror jug utt det skulle vuravärdefullt. Överläggningen vur härmed slutud. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifull till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 3 av m. fl. samt 3:o)reservationen nr 4 av fm och , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ju besvurud. Då votering, upptogs för bestämmunde uv kontrupropositionen ånyo de båduåterstående propositionernu, uv vilka den under 2:o) ungivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedun begärt votering även beträffandekontrupropositionen, upplästes och godkändes föHunde voteringsp ro position: Den som vill utt kummuren till kontruproposition ihuvudvoteringen ungåendejustitieutskottets hemställun i betänkandet nr 4 punkten 7 mom. 2untur reservutionen nr 3 av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreser/ationen nr 4 av fm och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledumöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Schött begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Denna omröstning gav föHande resultat: I enlighet härmed blev föHandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaUerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten 7 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklarudes flertulet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsappurat. Denna omröstning gavföHunde resultut: Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 5 uv fm och , ochförklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr Schött begärt votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som vill att kummuren bifaller justitieutskottets hemställun i betänkandetnr 4 punkten 7 mom. 3 röstar ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kammuren bifaUit reservutionen nr 5 av Vid omröstning genom uppresning förklurudesflertulet uv kummurens ledamöter ha röstut för ju-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstningguv föHunde resultut: Utskottets hemställun bifölls. Punkterna 8 och 9 Kummuren biföU vud utskottet i dessa punkter hemställt. § 15 Föredrogs finansutskottets betänkanden: Nr 4 i anledning av Kungl. Maj;ts i propositionen 1972:1gjorda framstäUningar rörande utgifterna för /73 för kungl.hov-och slottsstaternu Nr 5 i uniedning uv Kungl. Muj;ts i propositionen 1972:1gjordu framställning om unslag för /73 till oförutseddu utgifter Nr 6 i uniedning uv Kungl. Muj:ts i propositionen 1972:1gjordu framställningur om unslug för /73 till riksgäldskontoretoch till viss vinstutlottning Nr 7 i uniedning uv Kungl. Muj:ts i propositionen 1972:1gjordu framställning om unslug för /73 tUl uvskrivning uvoreglerude kupitulmedelsförluster Nr 8 i uniedning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1gjordu framstäUning angående stat för statens allmänna fustighetsfond /73 Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Herr förste vice tulmunnentUlkännuguv att anslug utfurduts om summunträdets fortsättunde . Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. § 16Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Föredrogs skutteutskottets betänkundenr 7 i uniedning uv vissu motioner rörunde den ullmännu urbetsgivuravgiften m.m. I dettu betänkunde behundlades motionen 1972:7 av m. fl. (fp) vari, såvitt nuvur i frågu, hemställts utt riksdugen hos Kungl. Muj;t skulle unhällu om utredning-inom 1968 års beredning om stut och kyrku eller på unnut sätt rörundekompensution på lämpligt sätt till de friu trossumfunden för den extraekonomisku belastning som orsakats dem genom skyldigheten utt erlägguarbetsgivaravgift och genom den successiva övergången från direkt till indirektskatt. motionen 1972:174 av i Ägnas m. fl. (m) varihemställts att beslutade att arbetsgivaravgiften icke behövde erläggasav kristnu och andru humunitäru orgunisutioner, motionen 1972:634 uv . (c) vari hemställts att rUcsdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omutredning om differentiering av den allmännu urbetsgivuruvgiften i enlighetmed vud som unförts i motionen, motionen 1972:645 uv iTrobro m. fl. (m) vuri hemställts utt riksdugen beslutude utt ullmänarbetsgivuruvgift (egenavgift) icke skulle erläggas uv fysisk person somåtnjutit inkomst uv unnut förvärvsurbete enligt 11 kup. 3 § lugen (1962:381)om ullmän försäkring i form UV inkomst uv här i riket bedriven rörelse ellerinkomst uv här belägen jordbmksfustighet som bmkats av honom, motionen 1972:841 av . (m, c, fp) vari hemstäUts att beslutade att förordningen(1968:419) om allmän arbetsgivuruvgift tills vidure skuUe upphöru utt gällufrån och med ingång sumt motionen 1972:882 uv herrur Sundmun(c) och i Ulfsbyn (c) vuri hemställts utt riksdugen beslutude uttinkomster från uv enskild driven litterär, konstnärlig och därmed jämförbarverksumhet unduntogs vid bestämmunde uv ullmän urbetsgivuruvgift. Utskottet hemställde att skulle uvslå 1. motionen1972:7, i vud den behundluts i dettu betänkunde, 6. motionen1972:882. 1. av herrur ErUcsson i Bäckmoru (c). Josefson i Arrie(c). i (fp), () och (), vUku unsett uttutskottet bort hemstäUu, 1. med bifuU tiUmotionen 1972:7, såvitt nu vur i frågu, samt med uniedning uv motionen 1972:174hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning beträffande kompensation tUl friutrossumfund och hjälporganisationer för aUmän urbetsgivaravgift ochmervärdeskatt i enlighet med vud reservunternu unfört, 2. med bifull tUlmotionen 1972:634 och med uniedning uv motionernu 1972:645 och 1972:882 hosKungl. Muj;t skuUe anhåUu om utredning ungående en differentiering uv denullmännu urbetsgivuruvgiften i enlighet med vud reservunternu anfört, 3. skuUe avslåmotionen 1972:841, Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. 2. av herrar i (m)och (), som ansett utt utskottet bort hemställu, utt riksdugen med uniedning uvmotionerna 1972:7, såvitt nu vur i frågu, 1972:174, 1972:634, 1972:645,1972:841 och 1972:882 i skrivelse till Kungl. Muj:t begärde en fömtsättningslösutredning beträffunde den ullmännu urbetsgivaravgiftens verkningur.Utredningen, som untingen kunde bedrivus självständigt eller genomtilläggsdirektiv uppdrus åt företugsskatteberedningen, borde pröva såväl frågorrörande avgiftens utformning som frågun om dess nedsättning eller uvveckling. HerrJOSEFSON i Arrie (c); I skutteutskottets betänkunde nr 7 behundlasett flertul motioner som gäller den alhriänna urbetsgivuruvgiften. Det ärsärskilt två UV dessu jug skall beröra. Den förstu motionen gäUer frågun om kompensution tiU defriu trossumfunden för den extra belastning som orsakas dem genom skyldighetenatt erläggu urbetsgivuruvgift och genom den successiva övergången från direkttiU indirekt skatt. Den undru är motionen 634 av m. fl., somkräver en utredning om differentiering av den aUmänna arbetsgivaravgiften. I den förstnämnda frågun är det otvivelaktigt att de friatrossumfunden, som i stor utsträckning driver sin verksumhet med insumludemedel, drubbuts gunsku hårt uv såväl omläggningen uv beskuttningen från direkttiU indirekt skutt som av den ullmänna arbetsgivaravgiften. Det är därförangeläget att samfunden och andra ideella organisationer på något sättkompenseras för de ökade kostnader de fått. Här möter jag troligen det uttalandet frånutskottsmajoriteten, att en sådan kompensation skall ske via bidrag, inte genomändring i eller befrielse från arbetsgivaravgift och mervärdeskatt. har vireservanter i den tUl utskottets betänkande fogade reservationen 1 av herrEriksson i Bäckmora m. fl. yrkat på en utredning just beträffande kompensationtill friu samfund och hjälporgunisutioner för dessu nyu kostnader som deåsumkuts. Vi hur inte, fm talmun, bundit oss för sättet hur kompensa- Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. tionenskull utformus, utan vårt yrkunde är utt en kompensation skull ges;utformningen får den eventuellu utredningen frumläggu förslug om. I går hude vihär i riksdugen utt beslutu om unslag till de friu kristnu trossumfunden, ochmed hänsyn till det mycket begränsude belopp som dä unvisudes har jug nuytterUgure uniedning att yrka bifall till reservationen 1. Den andra frågan - som tas upp i motionen 634 av herrFälldin m. fl. gäller arbetsgivaravgiften och dess utformning. Den ullmännuurbetsgivuravgiften infördes . Dess tillkomst hude ett direkt sumband medomläggningen av konsumtionsskutten från vumskutt tiU mervärdeskutt.Uttaget UV arbetsgivuruvgift uvvugdes vid dettu tillfälle så, att det kom uttdirekt motsvura bortfallet uv konsumtionsskutten. För näringshvet inneb;iromläggningen därför främst en omfördelning av skuttebör-dun frånkapitalintensivu till urbetskraftsintensivu företug. Men vud vi i dettusummanhang också bör uppmärksummu är utt omläggningen innebur en ökudbelustning bl. u. för sumfund och undra ideella organisationer. Dessa förhållunden förstärktes ytterligare när avgiftenhöjdes till . Visserligen var motiven den gången finunspolitisku, menåtgärden medförde då en ökad sumlud skattebörda pä näringslivet. Det betonusofta att arbetsgivuruvgiften endast utgör på lönesumman och på denegna urbetsinsutsen, och utt den därför inte spelur så stor roll. Men vi skalländå veta att arbetsgivaravgiften beräknus inbringa totult 2 mUjurder kronorper år. Ännu mer frumträdunde blir storleken uv urbetsgivaravgiften när mankonstaterar utt vinstskatten från bolug och ekonomiska, föreningur tillför stutoch kommun summunlugt cu 3 mUjarder, varav ungefär hälften utgör landstings-och kommunulskatt. Ärbetsgjvuravgiften är en löneskutt. Den drubbururbetskruftsintensivu företug på ett helt unnut sätt än ett kapitalintensivtföretag. För kommunernu innebär urbetsgivuruvgiften ökude utgifteroch en övervältring uv den stutligu skuttebördun på kommunalskatten, med deolägenheter detta har från fördelningssynpunkt. Arbetsgivaravgiften hurtiUkommit utun någon föregående utredning, och mun har inte fått belystavgiftens verkun vure sig från regionalpolitisk eller från strukturpolitisksynpunkt. Stmkturrutionaliseringen hur under senure år pågått i en tuktsom inneburit utt bl. a. regionul buluns inte kunnut upprutthåUas. a. bidragit den avgiftsbelastning som knutits till det utgivna lönebeloppetoch som i sin tur har stimulerat till rationahseringar och personalbesparingar.Men fömtsättningen för att en medveten poHtik i denna riktning skull vurameningsfull är utt den arbetskraft som friställs kan finna ny sysselsättrungoch att inga sociala skudeverkningur uppstår. Det är därför angeläget att vidtaåtgärder som kan bidra tUl bättre balans i här nämnda avseende. Man skulledärigenom uppnå ökad trygghet på arbetsmarknaden och åstadkomma en bättrehushållning med arbetskraftsresurserna. En UV de vägur som då bör prövus är utt genomföru endifferentiering av urbetsgivuruvgiften. Med en differentierad urbetsgivuruvgiftblir det möjligt utt lätture uppnå olika näringspolitiska målsättningar. Differentieringen kun görus geogrufiskt eller utformus såutt uvgiften inte drubbur mindre företug, företug med stor undel äldreurbetskruft eller den lönesummu som uvser vissu kutegorier uv unställdu. Dennärmure utformningen uv en sådun omläggning uv urbetsgivuruvgiften bör givetvisunpussus tiU sumhällets näringspolitisku åtgärder i övrigt. En differentiering uv uvgifter uv den typ somurbetsgivuruvgiften utgör hur prövuts i undru länder. I Storbritunnien hurexempelvis en liknande avgift eller skutt utformuts så utt den har enregionalpoHtisk styming. Det finns utan tvekan starka motiv för enförutsättningslös utredning om en differentiering av arbetsgivaravgiften isyfte att uppnå en från närings- och sysselsättningspolitisk synpunkt lämpligavvägning av det samlade avgiftsuttaget. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tUl reservationen1 av i Bäckmora m. fl. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Under detta anförande övertog fm andre vice tulmunnen ledningen uvkammarens förhandlingan HerrMAGNUSSON i (m): Den nyu beskuttningsform som vi för cu tre årsedun begåvades med under numnet urbetsgivuruvgiften innebar en beskuttning påurbetet som sådunt. Det är en egendomlig form uv beskuttning. I dugens avurbetslöshet så hårt prövude samhälle ter den sig ännu orimligare. Skatten infördes utun någon som helst utredning. Den blirockså särskilt plågsum för den företugsumhet som behöver mycken munuellarbetskraft. Utskottsmujoriteten säger utt ställningstugundet för ett införundeuv denna skatt i kombination med mervärdeskatten avsåg att gynna denhögmekaniserade industrin och missgynna mera personalintensiv verksamhet.Utskottet viU nu inte bestrida, säger man, att arbetsgivaravgiften kun tänkusha vissu negutivu effekter från arbetsmurknudspolitisk synpunkt, men dessaverkningar bör karukteriserus såsom marginellu. Mun bör enligtutskottets mening inte bortse från utt denna uvgift framstår som obetydHg ijämförelse med sociulförsäkringsavgifternu och resultutet uv lönerörelsernu.Mun menar tydligen utt det fuktum utt mun lugt en stor bördu på näringshvet iundru summunhung skulle motiveru utt mun lägger på ytterligure en uvgift. Eftersom någon prövning uv urbetsgivaravgiftens verkningaraldrig förekommit, menar vi utt det är utt mun får en utredning omdetta. Verkningarna blir ju gunsku egendomUgu. Egnu företugure skall betulaarbetsgivaravgift inte endast för sin arbetsinkomst utan också på den del somutgör inkomst av det insatta kapitalet. Detta har bl. a. berörts i en motion.Liku egendomligt är det att uvgiften drubbur de kristna och ideellaorganisationerna, som ju uteslutande lever på bidrag från sinu egnu medlemmur.Det bör inte utgå någon urbetsgivuruvgift på dylikt arbete. Å andra sidan ärdet naturUgtvis svårt utt lösa problemet. Att man - som det har sagts i enmotion skuUe återbetulu skatten är väl knappast en framkomUg väg. Vidare drabbas konstnärerna av avgift på hela summan vidförsäljningen av sina ulsten Nr 42 - Fru tuhnun! Jug tror utt det finns ett mycket stortbehov uv en Torsdaeenden gmndlig översyn av dennu uvgiftsverkningun Mun bör göru klurt för sig 16 mars1972 ° '' huvud tuget skull hu uvgiftenkvur, vilket uktuuliseruts i en givaravgiften m. m. beskuttning alls." motion.Mun bör undersöku hur uvgiften fungerur, och om det är så utt mun inom vissuområden i det här lundet inte skull hu någon sådan Med dessa ord ber jug utt få yrku bifull tiU reservutionen2. i (fp); Reservutionen 1 som är fogud till betänkundetomfuttur två ställningstugunden. Det enu gäller en begärun om en utredning avmöjHgheterna utt ge kompensution till de friu trossumfunden ochhjälporgunisationernu för den belustning som den uUmännu urbetsgivuruvgiftenoch mervärdeskatten utgör för dem. Reservanterna önskar vidare få utrett fråganom en differentiering av den ullmänna urbetsgivuruvgiften. Den delen uvreservutionen hur i Arrie redogjort för här fråntulurstolen. Jug kommer därför utt begränsu mig till den del UV reservutionensom rör de friu trossumfunden och hjälporgunisationernu. Utskottsmujoriteten redogör i sin skrivning för bukgmndentill beskuttningen eUer uvgiften, som mun hellre vill kullu den. Företugen blevvid omläggningen från omsättningsskutt till mervärdeskutt befriude från denpåluga som omsättningsskutten utgjorde och som medförde en fördyring frumförullt för exportföretugen. De hude kommit i ett besvärUgt läge på grund uv uttde fått en indirekt belustning i skutt på sin export. För utt kompenserustutsverket för det skuttebortfull som föHde genom utt mun gick över tUlmervärdeskutten införde mun urbetsgivuruvgiften. Det helu vur meru enbudgetfrågu och en uvbulunsering mellun den skuttebefrielse som bl. a.exportindustrin erhöll och den kompensation som stutsverket ville hu förskuttebortfuUet. I princip kan mun sägu utt det egentligen bara var att kvittatvå saken Mun vunn vissu fördelur med utt övergå till moms, och mun fick bortbelastningen på företagen, frumför allt på den känsligu exportsektorn. De som kom i kläm vur de som fick en skutt genomurbetsgivuruvgiften men däremot ingen befrielse genom utt de kunde uvlyftu omsättnings skatten, dvs. den ingående skutten. Man förvundlude omsättningsskutten till en mervärdeskutt. Den hur senure höjts, så att det blivit dyrare och svårare för dem. De fria trossamfunden kom i det läget att de fick betala mervärdeskutt på alla sina inköp utan utt kunnu uvlyftu någonting. Detta gäller inte de fall där dessa samfund och organisationer driver rent merkantil verksamhet. När det är fråga om sådan verksamhet skall de naturligtvis precis som alla andra betala skatt - det är inte det frågan gällen De får däremot vara med och betala arbetsgivaravgiften utan att få någon kompensation. Mervärdeskatten och arbetsgivaravgiften beräknas utgöra för de fria trossamfunden ca 1 1 miHoner kronor, så det är inte små summor det hela rör sig om. Och man bör lägga märke tUl att de pengumu skall tas ur gåvor och bidrug från medlemmurnu, vilket innebär utt verksumheten blir Udunde på gmnd av begränsude ekono- 80 miska möjUgheter. Om 11 miHoner uvdessu gåvor går åt för utt betulu