prot · FV0958 · 1972-12-31 00:00:00 — Motionen 705 av m, fl., som reservationen 2 a vid punkten 10 knyter an till, anger ju mycket utförligt vad som äger rum i fråga om forsknings-och utvecklingsarbete vid i och den utmynnar i en anhållanom en plan för utbyggnad av skolledarutbildningen med sikte på en obligatoriskenterminsutbildning för i första hand samtliga nyutnämnda skolledare. 1 reservationen 2 a har av denna anhållan blivit ett tillkännagivande att ett utbildningsprogram bör komma till stånd, som intebestår av små kurser utan har en sådan omfattning att det ger skolledarnaförutsättningar att fungera som både administrativa och pedagogiska ledare.Det är alltså en viss skillnad på motionens och reservationens formuleringar. Utskottet har inhämtat att på 3 arbetar engrupp nsed utbildning av gymnasieskolans skolledare. Den beräknas enligtuppgift vara klar . Vidare har enligt uppgift tillsatt en arbetsgmppsom skall syssla med skolledarutbUdning för väl närmast , ochredovisning beräknas ske från gruppen . Med hänsyn tilldessa förhållanden, som ett utbildningsprogram bör beakta, är utskottet inteberett att nu göra några uttalanden om skolledarfortbild-ningens omfång,struktur och innehåll. När herrStålhammar åberopar chef vill jagsäga att det är riktigt att denne sagt: "Och det ska vara ett rejält program -inga små kurser hit och dit." Observera att han säger små 82 kurser hit och dit. Det är ju enannan sak än mindre kurser som kommer Man kan mycket väl tänka sig att Orring trots detta uttalandeskuUe kunna ansluta sig tiU en lösning där man inte har en enda utbildning, päen gång, utan smärre utbildningar som ligger i följd och är planmässigtinsatta. Man kanske skall göra den observationen när man tittar på Orringsuttalande. TUl vill jag helt kort säga att utskottetockså tycker att skolledarfortbUdning bör anordnas i så stor utsträckning sommöjligt, utan att man får andra viktiga fortbUdningsaktiviteter eftersatta. Utskottet vill dock nöja sig med den deklarationen fördagen och vill inte som man gör i reservationen 2 b genom ett tillkännagivandeföreslå en bindning i detalj av resurserna för skolledarfortbUdning. Vityckeratt det måste vara rimligare att själv inom dentilldelade ramen för lärarfortbildning får avväga de olika satsningarnainbördes. Alternativet skuUe, , annars vara att vifår göra en ytterligt detaljerad anslagsstruktur, där mycket mindre bitar än nuöronmärks till förfång för flexibiliteten. Visseriigen säger att det är bedrövligtatt prioritera, och det kan man kanske instämma i, men jag tror man bör vänjasig vid att få större bitar och ge verken frihet att prioritera inom dem. HerrNordstrandh tillhör ju annars dem som är angelägna om att man skall ge frihetåt verken att jobba inom givna ramar och själva prioritera. Jag tycker manskulle kunna vara det i detta fall också. Skulle man öronmärka just denna bit måste man få ta frånnågonting annat. Då är man i alla fall inne i en prioriteringsdiskussion. Vitycker inte det finns anledning att nu göra en sä detaljerad anslagsstruktur. Med det, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan pä den här punkten. Lärares fortbildning m. m. HerrSTÄLHAMMAR (fp): TiU vill jag säga att ettbifall till yrkandet i vår reservation skulle vara ett sätt att poängtera frånriksdagens sida vUken vikt man tillmäter skolledarutbildningen. Det skulleockså kunna innebära att man intensifierade sina ansträngningar att samordna deolika aktiviteter som f. n. äger rum för att skapa en gedigen skolledarutbUdning. Förutom två grupper förekommer gruppervid i och i . Det pågårskolledarutbildning i regi och i de olika fackförbundensregi. Enligt vår mening borde man försöka samla dessa insatser och på så viskunna få ett program för en skoUedarutbildning som omfattar åtminstone entermin. i (s): På grund av den knappa tiden skall jag avståifrån att ge det svar han förtjänar. Överläggningen var härmed slutad. Nr 58 Mom. 1 Fredagenden Utskottets hemställan bifölls. ------------- ;-- '_ Mom. 2 m. m. Läraresfortbildning Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemställan, dels reservationennr 2 a av herrar och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 b av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. § 9 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 8 ianledning av Kungl, Maj:ts proposition 1972:14 med förslag till lag om ändringi skollagen (1962:3 19), m. m. jämte motion. Utskottets hemställan bifölls. På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående ärenden påföredragningslistan till kammarens sammanträde . § 10 Interpellation nr 118 ang, förekomsten avnordvietnamesiska militära förband i , eller Cambodja Ordet lämnades pä begäran till (), som yttrade: Krisen i har successivt kommit attutvecklas till vår tids kanske största tragedi. engagemang i området haralltsedan mitten av starkt kritiserats. Denna kritik finns det allanledning att upprepa efter den senaste tidens händelseutveckling. Samtligapolitiska partier i vårt land har krävt ett slut på kriget. Krav påförhandlingar, bortdragande av främmande trupper samt eld-upphör har gång pågång uttalats. Konflikten i har trappats upp . a. en omfattande offensiv riktad mot sydvietnamesiska ställningarpå olika platser i . Rapporterna om striderna har 84 delvis haft olika innebörd. Enligtde flesta nyhetsmedia ingår betydande nordvietnamesiskareguljära förband i de styrkor som deltagit i offensi- Nr 58 ven.Enligt andra källor skulle enbart FNL-styrkor ha deltagit. Då densvenska regeringen, mig veterligt, icke berört 14gpj,j[ 1972 frågan omnärvaron av nordvietnamesiska trupper i vare sig , ellerCambodja och en dylik närvaro måste anses spela stor roll för händelseutvecklingeni , vore en kommentar på den punkten frän utrikesministern högstönskvärd. Mot bakgrund av vad jag anfört hemställer jag om kammarenstillstånd att till herr utrikesministern rikta följande fråga: Finns det, enligt de informationer som utrikesministernhar tillgång till, nordvietnamesiska reguljära eller andra militära förband inågon eller några av staterna , eller Cambodja och hur serutrikesministern i så fall på deras närvaro där? Denna anhållan bordlades. § 11 Interpellation nr 119 ang, åtgärder för att skapaett mänskligare vård samhälle Ordet lämnades på begäran till HerrMUNDEBO (fp), som yttrade: Vid få tillfällen har en människa så stortbehov av mänsklig kontakt som då hon befinner sig under vård. ökar riskerna för att den enskilde patientens identitet och behov tappas ursikte i det rationaliseringsarbete som av ekonomiska skäl är ofrånkomligt, Iskärningspunkten mellan kraven pä att begränsa en kostnadsutveckling, som omden får fritt utvecklas leder till orimliga skattehöjningar och en orimligfördelning av våra arbetskraftstillgångar, och minst lika starka krav på att hamänniskan och hennes behov i centrum, har en allt intensivare debatt uppkommitom människans ställning i vårdsamhället. F. d. patienter har i böcker redovisatsina upplevelser. Tidningsdebatten är livlig och uppslagen till förbättringarmänga. chef har i flera sammanhang markerat det angelägna i dekrav, som ställs på ett mänskligare vårdsamhälle. Det är nu om inte förr dags för politikerna att handla.Folkpartiet har senast i motioner till årets riksdag fört fram en rad förslagför en mänskligare vård. Låt mig peka på några vägar man måste försöka gå föratt sjukvårdssamhället skall kännetecknas av god mänsklig kontakt ochomvårdnad: En fortsatt satsning måste ske på arbetssparande mtinermed syftet att den personal som finns skall få mer tid över för patientkontakt.Man bör försöka undvika personalbesparingar som går ut över patientkontakten. Vården måste så långt möjligt decentraliseras. Den förstaoch naturliga kontakten med vårdapparaten bör bestå i besök hos en allmänläkare i ett jourdistrikt eller på en flerläkarcentral. Så stor del av vården som möjligt bör föriäggas till denna nivå. "Närsjukvården" bör prioriteras.Privatläkar na har här en central uppgift när det gäller att avlasta de stora samhälleliga sjukvårdsenheterna. Nr 58------------- Inom de stora ekonomiska enhetersom är svåra att undvika bör man den försöka åstadkomma mindre enheter som fungerar relativtsjälvständigt. 14 aoril 1972 Kommunikationen kan på detta sätt fungera bättre. Möjligheternatill en -------------------- helhetssyn på patienten bevaras. Personalen på alla nivåer måste få ett verkligt inflytandeöver de delar inom ett sjukhus där den är verksam. Arbetsdemokrati, rationellvård och mänsklig värd befrämjas av att personalen får mer av beslutsansvar.Självstyrande grupper fyUer inom vårdsamhället många väsentliga uppgifter. Genom de organisationsförändringar som genomförts händerdet oftare än förr att en patient får träffa olika läkare vid varje besökoch dessutom skickas mellan olika läkare för olika undersökningar. Dettaförsvårar en fast och långvarig relation mellan patient och läkare och enhelhetssyn på patientens situation. Här måste man söka finna organisationsformersom medger en bättre kontakt. Det är orimligt att en patient ett stort antalgånger för olika läkare skall behöva redogöra för grundläggande fakta om sitt"fall". Läkare och annan personal måste, som bl. a. framhållits avLäkartidningen, i sin utbildning få bättre förutsättningar att klara de svåramänskliga situationer som ofta uppstår på ett sjukhus. Framför allt i fråga om patienter som vistas länge på ettsjukhus är det viktigt att det finns möjUgheter till medinflytande. När mangenomför organisationsförändringar som får betydelse för patienterna bör detvara självklart, att deras uppfattning får komma fram. Regionala vårdombudsmän bör prövas i vidare omfattning.Till ett sådant från sjukhuset obundet organ skulle patienten kunna vända sigmed synpunkter och eventuella klagomål över den vård han erhållit, få juridiskrådgivning etc. Där skulle komma att samlas information om sjukhusets service seddur patientens synvinkel, en information som det för sjukvårdshuvudmännens delkan vara värdefullt att tillgodogöra sig för att förbättra verksamheten. En rad mindre reformer av betydelse för den enskildamänniskans upplevelse av vårdsamhället kan genomföras, t. ex. ändrade formerför läkarnas dagliga "rond". Ansvariga på alla nivåer måste självfallet känna ettansvar för att söka genomföra reformer av det slag som här angivits. Menregeringen har ett betydande ansvar för att stimulera en utveckling i rättriktning och har också stora möjligheter att själv ta initiativ och genomföraåtgärder. En genomgång av vUken typ av åtgärder som kan leda tillett mänskligare vårdsamhälle visar också, att det inte med nödvändighet behövervara något stort motsatsförhållande mellan kraven på begränsning avkostnadsutvecklingen och kraven på större hänsynstagande till individen. Envård där individerna bildligt talat behandlas på löpande band, där ingen hartid till vanlig mänsklig kontakt, att ge svar på oroliga frågor, att lyssnatill mänskliga upplevelser och synpunkter - en sädan vård leder inte till godavårdresultat. Underåberopande av vad jag här anfört hemställer jag om kammarens tillstånd att till herrsocialministern få ställa följande fråga: 86 VUka åtgärder avser socialministern att vidta för attstimulera en Nr 58 utveckling mot ett mänskligare vårdsamhälle? § 12 Anmäldes och bordlades Nr 16 i anledning av motion om översyn av frågan omsekretesskydd för uppgiftslämnare till intervju- och enkätundersökningar Nr 15 i anledning av motioner om höjning avförsäkringsavdraget vid inkomsttaxeringen m. m. Nr 6 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:10angående vissa beslut fattade av internationella arbetsorganisationens allmännakonferens vid dess femtiosjätte sammanträde jämte motioner Nr 8 i anledning av motioner om riktlinjer för en inremiljöpolitik, m. m. Nr 10 ianledning av motion angående UtbUdningen av företagare 11 i anledning avmotioner om psykologutbildningen Nr 9 ianledning av motioner rörande vissa rennäringsfrågor Nr 10 i anledning av motioner angående intensifieradskogsvärd i Nr 11 i anledning av motion om anslag ur jaktvårdsfondentill Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägare Nr 12 i anledning av motion angående de s. k.suveränitetsholmarna i älv Nr 1 3 i anledning av motion om inrättande avfiskerikonsulenttjänster för havsfisket Nr 15 i anledning av motion om statsbidrag tillavloppsanläggningar i Vindelådalen, m. m. Nr 17 i anledning av motion om statligt stöd tillhembygdsföreningar för miljövårdsinsatser Nr 18 i anledning av motion om svenskt medlemskap iInternationella naturskyddsunionen (lUCN) Nr 9 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1gjorda framställningar om anslag för /73 till bostadsbyggande,m. m., jämte motioner Nr 10 i anledning av motioner angående samhälletsmarkpolitik m.m. 87 Nr 58 Nr 11 i anledning av motionerangående hyres- och hyresreglerings- den 14 aprU 1972 Nr 12 i anledning av motion om tillämpning av lagen(1970:246) om tvångsförvaltning av bostadsfastighet på kommun tillhörigfastighet Nr 13 i anledning av motioner angående forskning m, m. isamhällsplaneringsfrågor Nr 14 i anledning av motioner angående bostadsbyggandetsinriktning m.m. Nr 15 i anledning av motioner angående fysiskriksplanering, region-plan för och rehabilitering av vissabostadsområden Nr 16 i anledning av motioner om översyn av bestämmelsernaom rivning av byggnad samt om införande av möjligheter att avbryta olovligtbyggnadsarbete Nr 17 i anledning av motion om ökade möjligheter attingripa mot s. k. smygkontorisering Nr 18 i anledning av motion om inrättande av ettplanerings- och bostadsdepartement § 13 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1633 m htrr Annerås m. fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 23 angående skyldighet att anmälayrkesmässig överlåtelse och uthyrning av TV-mot-tagare Nr 1634 a\ avlämnadi anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 66 med förslag till ändring iregeringsformen, m. m. § 14 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen av Nr 169 () till herr statsministernangående statsrådsberedningens förhandsanmälningar till av kommandepropositioner: Av vilka orsaker kan en omfattande, sedan lång tidförberedd, proposition utelämnas frän statsrådsberedningens förteckning överåterstående propositioner som avses bli framlagda under vårsessionen, trots attden kommer att framläggas under denna vårsession? Nr 170 i Agnas (m) till herrkommunikationsministern om en rättvisare prispolitik på Linjeflygsinrikeslinjer: Avser statsrådet att vidtaga åtgärder i syfte attåstadkomma en rättvisare prispolitik på Linjeflygs inrikeslinjer? § 15 Kammaren åtskildes kl, 15,31.