prot · FV09106 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl.Maj :ts propositioner nr 110 till skatteutskottet och nr 117 till näringsutskottet. Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tiUallmännyttiga ändamål, m. m. § 3 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1727 tiU försvarsutskottet, nr 1728-1736 fill socialutskottet, nr1737-1742 tiU , nr 1743 till socialförsäkringsutskottet,nr 1744 riU skatteutskottet och nr 1745 till . § 4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarnanr 194198. § 5 Rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvortill allmännyttiga ändamål, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 34 i anledning av motioner om rätt till avdrag vidinkomstbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1972:7 av m. fl. (fp) vari bl. a. hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning - inom 1968 årsberedning om stat och kyrka eller pä annat sätt rörande införande av rätt förfysiska personer till avdrag vid den statliga inkomstbeskattningen för gåvorupp till en viss maximigräns till bl. a. rehgiösa ändamål, 1972:644 av i Agnas m. fl. (m) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning angående rätt förfysiska personer till avdrag vid den statliga inkomstbeskattningen för gåvortill frivilliga organisationer. 1972:844 av m. fl. (fp) vari hemställts attriksdagen beslutade att hos Kungl. Maj:t begära utredning rörande införande avrätt för fysiska personer till avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor upptUl en viss maximigräns till u-hjälp och andra humanitära ändamål samtreligiösa, kulturella, vetenskapliga och eljest allmännyttiga ändamål samt Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tiUallmännyttiga ändamål, m. m. 1972:849 av herrar Komstedt (m) och i (m)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om skyndsamutredning rörande möjligheterna att medge skattebefrielse för periodisktunderstöd till fadderbarn i u-land. A. beträffande avdrag för gåvor till allmännyttigaändamål att skulle avslä 1. motionen1972:7, i vad den behandlades i detta betänkande, 2. motionen1972:644, 3. motionen1972:844, B. beträffande avdrag för periodiskt understöd tiUfadderbarn i u-land att skulle avslå motionen 1972:849. 1) av fru andre vicetalmannen () samt herrar Josefson i Ärrie (c), i (fp), (), i Trobro (m), i (c) och (), vUka ansett att utskottet under A bort hemställa, att med anledning av motionerna 1972:7, 1972:644och 1972:844 i skrivelse tUl Kungl. Maj:t begärde utredning om införande avrätt till avdrag för fysiska personer vid den statliga inkomstbeskattningen förgåvor upp till en viss maximigräns till u-hjälp och andra humanitära ändamålsamt till kulturella, religiösa, vetenskapliga eller eljest uppenbartaUmännyttiga ändamål, 2) avherrar i Trobro (m) och (), vilka ansett att utskottet under B bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1972:849 i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde, att skatteutredningen(Fi 1970:61) om periodiskt understöd fick i uppdrag att skyndsamt övervägamöjligheterna att medge rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen förperiodiskt understöd till fadderbarn i u-land. HerrNILSSON i Trobro (m): Den fråga som det här gäller är inte ny. Vihar haft den uppe till behandling under flera är, och jag kan därför fatta migkort. En del religiösa, humanitära och ideella organisationer,som fullgör för samhället värdefulla uppgifter, är för sin verksamhet beroendeav bidrag frän enskilda personer. Det är ofta verkligt behjärtansvärda ändamålsom det är frågan om. Det höga skattetrycket har emellertid försämratbidragsgivarnas möjligheter att främja sådana här ting. Det föreligger starkaskäl för att gåvor till ändamål som dessa göres avdragsgilla vid beskattningen.Detsamma gäller bidrag till den vetenskapliga forskningen. Reservanterna hemställer om en skrivelse till Kungl. Maj:tmed begäran om skyndsam utredning rörande införande av rätt till avdrag förfysisk person vid den statliga inkomstbeskattningen för gåvor upp till en vissmaximigräns när det gäller u-hjälp och andra humanitära ändamål samt tillkulturella, religiösa, vetenskapliga eller eljest uppenbart allmännyttigaändamål. Jag bermed detta, herr talman, att få yrka bifall tiU reservationen 1. Reservationen 2 är grundad på en motion av herrar Komstedtoch i vari man hemställer om en skyndsam utredning rörandemöjligheterna att medge skattebefrielse för periodiskt understöd tillfadderbarn i u-land. 1 reservationen har vi begärt att denna motion skulleremitteras till den sittande skatteutredningen om periodiskt understöd förskyndsam behandling. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall även till reservationen 2. Hert JOSEFSON i Ärrie (c): Till skatteutskottets betänkande nr 34 harfogats en reservation, som undertecknats också av centernsutskottsrepresentanter. I reservationen begärs utredning av frågan om rätt tillavdrag för fysiska personer vid den statliga inkomstbeskattningen för gåvortill u-hjälp och andra humanitära ändamål samt till kulturella, religiösa,vetenskapliga eller eljest uppenbart allmännyttiga ändamål. Ävdragsrättenföresläs begränsad till visst maximibelopp. Frågan har diskuterats åtskilliga gånger tidigare här iriksdagen, och jag skall därför inte uppta ledamöternas tid någon längre stund.Vi känner till frågan och vet att i mänga andra länder tillämpas ett systemliknande det som vi reservanter begärt skall utredas. Vi har också i vårt egetland tillämpat ett system, som innebar avdragsrätt vid denstatliga inkomsttaxeringen för gåvor till vissa bestämda ändamål upp till ettbelopp av . Den allmännyttiga verksamhet som nämnts i reservationen 1har drabbats ganska hårt av den genomförda förändringen av skattesystemet,innebärande övergång från direkt till indirekt beskattning, och vidare genominförandet av arbetsgivaravgiften, den s. k. löneskatten. Dessa förändringarutgör ett ytterligare motiv för reservanternas krav pä en utredning av frågan. Med denna mycket korta motivering yrkar jagbifall till den vid utskottets betänkande fogade reservationen 1 av fru andrevice talmannen m. fl. Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tiU allmännyttigaändamål, m. m. HertBRANDT (s); Samtliga de ärenden från skatteutskottet som föreliggerhar, som nämndes av föregående talare i vad avser detta ärende,diskuterats av . Jag skall därför fatta mig mycket kort ialla dessa ärenden. Det är därmed inte fråga om någon gradering av deras vikteller om någon respektlöshet inför frågornas betydelse, utan det är helt enkeltsä att inga nya omständigheter har framkommit. Varken motionärerna eller vi somtalar för utskottsmajoriteten kan åberopa några nya omständigheter. Beträffande de frågor som vi nu debatterar har riksdagenflerfaldiga gånger avslagit samma yrkanden, och vi har hänvisat till att manbör lämna stöd i annan form än via beskattningen. Man bör i stället ge direktabidrag, om någon hjälp skall lämnas. Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tiUallmännyttiga ändamål, m. m. Vad beträffar yrkandena om avdrag för periodiskt understödtill fadderbarn i u-land har vi sagt att detta endast är ett sätt attpå en omväg införa rätt till avdrag för gåvor, som annars inte tillätes. Men kanskeännu viktigare är att vi väntar ett förslag från en utredning beträffandeperiodiska understöd . Med hänsyn till detta yrkar utskottsmajoritetenavslag pä motionen. Jag beratt få yrka bifaU tiU utskottets hemställan. Frågan om att bereda de för religiös och annan ideellverksamhet intresserade medborgarna en möjlighet att öka sina gåvor genom vissbegränsad avdragsrätt är förvisso inte ny i den svenska . majoritet anför i sitt betänkande nr 34, som vi nu behandlar,ger mig anledning att göra några kommentarer. Utskottsmajoritetens uttalande att motionsyrkanden om denhär aktuella avdragsrätten genomgående har avvisats av är en sanningmed viss modifikation. För att visa detta vill jag gå tillbaka i tiden och genågra upplysningar, som kan vara av intresse. Redan under mitt första riksdagsår, 1953, mötte jag dennafråga i form av en motion av dåvarande ledamoten av första kammare,. 1 motionen 271 begärde han en utredning och kunde påvisa, hur sädanavdragsrätt gäUde i av bruttoinkomsten. upprepades motionen från ett stort antalfolkpartister i något modifierad form. Utredning begärdes, och det nämndes attett riktmärke skulle kunna vara att ge avdragsrätt inom av svenskmedborgares brattoinkomst. Det kunde dä också meddelas att man i genom nyabestämmelser frän 1954 utvidgat rätten för avdrag frän till 20procent av enskilda personers bruttoinkomst. Makar kunde komma upp till 30procent av den gemensamma bruttoinkomsten. Det är riktigt att de här omnämnda motionerna avslogs avriksdagen, men jag vill nämna att jag tiUsammans ined dåvarande ledamoten avriksdagens andra kammare i hade ett vad man väl kankalla korridorsamtal med bevillningsutskottets dåvarande ordförande . Han sade sig ha gått på avslag därför att vi inte begränsatavdragsrätten till ett skäligt belopp och nämnde förslagsvis . 1956 återkom vi i motionen 11:246 och hade då anpassat ossefter vad hade sagt. Jag var då också medmotionär. 1956 varbevillningsutskottet betydligt mera välvilligt i sin skrivning. Man ansåg attfrågan borde prövas av de sakkunniga som övervägde frågan om avdragsrätt förperiodiskt understöd, och betänkandet utmynnade i att motionen skulle ansesbesvarad med vad utskottet anfört. Det är riktigt att bevillningsutskottet senare - med nyordförande avstyrkt och majoritet avslagit alla nya motioner i häraktuellt syfte, men vi som har nära kontakt med och kännedom om de religiösaoch ideella organisationernas ekonomiska problem kommer att fortsätta med vårasträvanden att vinna gehör för det berättigade i våra förslag. Visst kan detallmänna behöva ge direkta bidrag, och visst är det en väsentligskiUnad mellan och , men vi har varit sä måttfulla i våra förslagför svenska förhållanden att vi anser det vara en hederssak för den svenskariksdagen att gä med pä en utredning som syftar till att bevisa uppskattningenav den religiösa och ideella verksamheten också pä det sätt som vi föreslagit. Jag vet att många motståndare säger att vi berederskattebefrielse för de högre inkomsttagarna och att gåvor av detta slag intebör premieras genom skattebefrielse. Den som säger så felbedömer grovtsituationen. Det är min bestämda uppfattning att det praktiska resultatet avett bifall till våra förslag inte blir en skattebefrielse som ökar givarnasnettobehäll-ning av inkomsterna utan fastmer ökade gåvor till de religiösa ochideella organisationerna, som sannerligen är förtjänta av den störte förståelseför sina strävanden som våra förslag innebär. Jag bör kanske nämna att de givare det här gäller bär sindel genom de allmänna skatterna av utgifterna som avser u-hjälpen, statensdirekta bidrag till organisationerna och i ett överväldigande flertal fallockså till den . Här gäller det all den frivilliga insats som därutöverär ett oeftergivligt villkor för de fria samfundens och de ideellaorganisationernas omfattande verksamhet. Med vad jag här anfört ber jag att få yrkabifall till reservationen 1 av fru andre vice talmannen m. fl. Rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tillallmännyttiga ändamål, m. m. 1 detta anförande instämde herrar , iLjusdal, Henmark, i , i , Hyltander och (samtliga fp). HerrFRIDOLFSSON i (m): i 1965 1970, däHelgeandsholmen var vår hemvist för det politiska livet, engagerade jag mig ifrågan om avdragsrätt för gåvor till ideell och verksamhet. Jag varockså huvudmotionär . Eftersom jag dels är intresserad av saken,dels anser att det gäller en viktig politisk fråga, som bör lösas, kanjag, herr talman, inte finna något lämpligare tillfälle än detta att hålla låtmig kalla det ett andra j ungfru tal i jag är ju ny i riksdagensedan en vecka tillbaka. Motioner av det här slaget har återkommit år ochjag finner det helt naturligt att mänga ledamöter, som varit med länge iriksdagen, tycker att ärendet är på tapeten alldeles för ofta. Argumenten ärockså desamma. De som är positiva till avdragslinjen pekar på vilket samhällsnyttigtarbete de här organisationerna utför och vilken vinst samhället skulle göra omgåvorna till de frivilliga organisationerna, som utför det samhällsnyttigaarbetet, vore avdragsgilla. Motståndarna till avdragslinjen i det här falletsocialdemokraterna menar å sin sida att allmännyttiga och Uknande ändamålfrämjas bäst genom bidrag av allmänna medel. Ätt slås ut ur är en rätt besvärlig historia.Omställningsprocessen frän ett aktivt politiskt hv i till attfungera som en vanlig människa ute i samhället är rätt arbetsam. Men den ärnyttig! Det är en lärorik upplevelse. Man ser de pohtiska frågorna frän enannan vinkel, ur Medelsvenssons synvinkel. Och jag har upplevt en sak, herrtalman, under 2 protokoU 1972. Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tiUallmännyttiga ändamål, m. m. dessa ettoch ett halvt är när jag sett politiken frän sidan. I högre grad än tidigarehar jag kunnat konstatera hur den statliga förmyndarmentalite-ten,byräkratiseringen, utbreder sig. Den socialdemokratiska regeringen skall alltbestyra. Man kopplar in kanslihuset i fråga efter fråga, man tar över mer ochmer. Regeringen tycks hysa den uppfattningen att kanslihusets tjänstemän harbättre förutsättningar att, som i den här aktuella frågan, bedöma de frivilligaorganisationernas och frikyrkosamfundens ekonomiska planering änorganisationerna själva. Naturligtvis är detta fel. Man har i kanslihuset ingamöjligheter att bättre än organisationerna själva angelägenhetsgradera deekonomiska insatserna och bestämma var, när och i vilken utsträckning de skallgöras. Jag tycker att det egentligen är rätt anmärkningsvärt attregeringspartiet aldrig ger med sig. Här har oppositionen år ut och år in, idecennier, begärt en utredning jag vill understryka utredning avmöjligheterna tUl avdrag vid beskattning för gåvor av det här slaget. Menregeringen har för länge, länge sedan intagit en ståndpunkt och vidhåUer denenvist, oberoende av, det vägar jag hävda, starka sakargument, som gång pä gångframförs. Ordet om droppen som urholkar stenen är riktigt på mångaområden, men inte i det här fallet och inte när det gäller socialdemokraternasuppfattning i den här frågan. Jag hoppas att reservationen ändå, när vi voterarom , skall vinna nödvändigt stöd. I annat fall hoppas jag verkligen attdet är som denna sak handläggs på det här sättet och riksdagenvägrar gä med på en utredning av denna viktiga fråga. Jag yrkar bifall till den vid utskottets betänkande fogadereservationen 1. 1 detta anförande instämde (). Om jag förstod i Stockholmrätt ställde han upp ett motsatsförhållande mellan vanliga människor ochriksdagsledamöter. Jag tycker att riksdagsledamöter skall fungera som vanligamänniskor både i och utanför . Men det var egenthgen inte för att säga detta som jagbegärde ordet. Eftersom jag kommer att rösta på ett sätt som avviker frän vadman kanske har väntat sig vill jag gärna motivera det. Två synpunkter vägleder mig i skattefrågor. Den ena är attskatten skall vara rättvis och jämlik. Den andra är att vi om möjligt skallförsöka lindra det alltför hårda skattetrycket. Ingen av dessa principer kantillgodoses, om man urholkar skattesystemet genom att medge avdrag av allehandaslag - det snarare förstärker ojämlikheten i skattesystemet. Och det torde varaobestridligt att de som i sista hand får betala kalaset är de som har sä småinkomster att de inte kan utnyttja dessa avdragsmöjligheter. Vi vet, herr talman, att genom skattefusk och skatteflyktmiljarder undandras statskassan. Det kan inte finnas någon motiveringför att man i oträngt mål ytterhgare ökar de legala möjligheterna att fäskattebefrielse, hur behjärtansvärda syftena bakom motionerna än är och detvill jag gärna medge att de är. Om vi i stället rensade ut den mängdmöjligheter tUl avdrag av allehanda slag som vi har kunde vi i stället pä siktsänka skatten för aUa, även för dem som bäst skulle behöva den sänkt. Om vikunde komma därhän skulle vi också skapa utrymme för bidrag till olika ändamålutan att givarna behövde lockas av den förmän som en skattebefrielse innebär. För övrigt behöver vi, hert talman, ett helt nyttskattesystem. Vi måste komma bort från de pyramidala orättvisor somkännetecknar det skattesystem vi nu har. Ätt införa ytterligareavdragsmöjligheter av den föreslagna arten skulle medverka till attskapa nya förutsättningar för skatteorättvisor. Därför är jag emot förslaget. Hert i (m) kort genmäle; För att ingen missuppfattning skall råda viUjag understryka att jag naturligtvis har den uppfattningen att alla riksdagsmänsträvar efter att vara både riksdagsmän pohtiker och vanliga människor. Mendet är hka naturligt, för att inte säga självklart, att en person som inte ärmed i det politiska arbetet i utan dag ut och dag in umgås medmänniskor utanför ser de politiska frågorna från en delvis annanvinkel. Man kan bh hemmabhnd även i . Rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tillallmännyttiga ändamål, m. m. HertKOMSTEDT (m): Jag har begärt ordet med anledning avmotionen 849 och den vid utskottsbetänkandet fogade reservationen 2. Motionen har tUl syfte att försöka hjälpa de många människorsom i sin tur vill försöka hjälpa genom att göra en insats i u-länder.Målsättningen är att få till stånd en ändring av bestämmelserna. Utskottsmajoriteten hänvisar till de gällandebestämmelserna, men i motionen har vi sagt att vi vill ändra på dem. Det äralltså en konstig motivering från utskottsmajoritetens sida. Vidare hänvisar utskottsmajoriteten till den sittandeskatteutredningen. Jag har erfarenhet bara från , men redan första vårenhär tänkte jag motionera i vissa angelägenheter och blev då hänvisad till attdet satt en utredning, som skulle slutföra sitt arbete . sitter fortfarande kvar. Det finns alltså skäl att misstänka attden här utredningen också kommer att fortsätta att jobba, och medan den svenskautredningsapparaten sakta mal händer det ingenting. Det betyder att väldigtmänga människor helt enkelt dör under den tiden. Vi har försökt att fä tiU stånd en hten ändring, sä att deallmänna livsbetingelserna för dessa människor skuUe kunna bli annorlunda. Harman - som vi har gjort på ort och stäUe sedan - sett hurnöden slår hårt, hur tusentals barn svälter efter ett inbördeskrig, som nere iBangladesh, förstår man angelägenhetsgraden betydligt bättre. Här skulle alltsåsvenska medborgare vilja och kunna göra en insats, men på grund av de tungaskattebördor som redan finns har de begränsade möjligheter. Därför borde detvara angeläget för att fatta ett beslut för att ge dessa människor enchans att hjälpa. Fadderbarnsverk-samheten skulle kunna administreras via dehjälporgan som finns och som Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tillallmännyttiga ändamål, m. m. på ett mycketföredömligt sätt tar till vara de medel som ges; där faller det inte bortnågonting i onödan på vägen. Periodiskt understöd kan ju lämnas i Sverigepä annat sätt, och därför borde det inte behövas så stora ändringar för att manäven skulle kunna lämna sådant till fadderbarn i . Vi vet att den svenska u-landsdebatten emellanåt verkligenflammar upp och att inte alla människor är helhjärtade anhängare av u-landshjälpen.Ibland kan det vara förståeligt i ett svårt ekonomiskt klimat som det sområdande. Genom vårt förslag skulle man ge de människor, som av egen fri viljaförsöker hjälpa, en ärligare chans att göra denna insats. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 2. HerrNILSSON i Agnas (m): Eftersom jag pä grund av en utskottsresa intekom att förhandsanmäla mig var jag tveksam om jag skulle säga någonting, mennär jag nu har lyssnat till debatten är jag ändå glad att jag har begärt ordet. Denna fråga har, som sade, varit uppe gäng pågång i den här kammaren och dess företrädare. I motionen 644 har vi pekat påatt människorna fär allt större svårigheter att stödja frivilligorganisationerav olika slag. Jag vill gärna fråga: Bär det sig för värt land att dessaorganisationer finns? Är de möjligen omistliga? Om inte deras arbete funnes,skulle det gä hka bra? Jag råkade se att en kamrat i kammaren, herrBrundin, hade ställt en fråga till justitieministern, om man kunde tänka sigatt ta bort de kristna värderingarna och ersätta dem med någonting annat. Jagvill gärna anknyta till den. Det är väl klart för oss alla i , oavsettpartifärg och oavsett om vi kanske ser ohka på just den här frågan, att dessakristna organisationer, missionssamfund och organisationer som stöder u-hjälpav olika slag är omistliga. Därför tycker jag att de invändningar som reses häri dag trots allt inte är hållbara. På s. 3 i skatteutskottets betänkande nr 34 finns enredogörelse för tidigare behandlingar av den här frågan. Ar 1970 hadebevillningsutskottet sagt "att införandet av en avdragsrätt för gåvortill allmännyttiga ändamål skulle innebära en avvikelse från grundläggandeprinciper i skattelagstiftningen och att det skulle vara förenat med betydandesvårigheter att åstadkomma en för det praktiska taxeringsarbetet lämpligavgränsning av de ändamål som motiverade en avdragsrätt vid taxeringen".Även om det är sant har jag väldigt svårt att förstå att detta skulle vara enhelt avgörande motivering för ett avstyrkande. Jag tror att det kan finnasanledning att ibland göra avvikelser. Jag tror också att problemet med den praktiskautformningen går att lösa. På s. 4 sägs; "före och under andraväridskriget medgavs enligt särskilda bestämmelser rätt till avdrag vidtaxeringen för gåvor till försvarsändamål och internationellthjälparbete." Man betonade visser-hgen också då att det var tiUfälligt,men det gick alltså praktiskt att genomföra detta. Jag kan inte förstå varfördet inte skulle gä . Det är inte bara krig och kris ute i världen i vanligmening, som det var 1939-1945, utan det är mycket som pågår nu som motiverarvår hjälp på samma sättoch som skulle kunna vara anledning till att vi gjorde ett undantag. Jag tycker att pä sätt och vis taladegenialiskt, klart och enkelt och att han följde principer, men det är så medallting som är klart och enkelt och till synes genialiskt, att det ofta har ensida där det inte riktigt stämmer. Jag tyckte att glömde en sidabeträffande just dessa organisationer, nämligen att det faktiskt är sä stäUtatt de har småfolk som givare det är inte de stora det gäller. Givarna ärganska trötta av bördor. De tar sitt ansvar, det är inte de som betungarstatens kassor och pådrager oss sociala utgifter, det är tvärtom oftast de somär billiga för oss. Men de har nätt en gräns där det är tungt, och de behöverkanske just den här stimulansen. Och de samfund och sällskap som mottagergåvorna - skulle vi inte kunna visa dem generositet och uppmuntran , närkanske somliga håller på att tröttna? Trots att sade med en viss rätt att ingentingär nytt, att vi tar upp detta gäng pä gäng, så tycker jag ändå att frågan inteär statisk utan att en utveckhng sker. Vi får hoppas att kammaren verkligenföljer reservationen. Man har ju anfört mänga gånger att det vore bättre med direktbidrag. Jag vill här ansluta mig till . Det har sagtsförut här i kammaren både i är och tidigare att det inte blir smidigare,att det inte blir bättre. Det är ändå samfunden själva som bäst vet hur detligger tiU, och det vore trevligast om man sluppe den här apparaten problemmed fördelningar och allt annat. Jag yrkarockså för min del bifaU tUl reservationerna. Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tiUallmännyttiga ändamål, m. m. Hert i (m): Jag har bara ett par frågor att ställa tillherr med anledning av motionen om att man skall betrakta bidrag tillfadderbarn som periodiskt understöd. Han säger i hkhet med utskottet att man pä en omväg skulleinföra rätt till avdrag för gåvor till ett visst i och för sig behjärtansvärtändamål med den här metoden. Nåväl, men det är då vad som sker med periodisktunderstöd , . Dä är det också en omväg, eftersom det innebäratt man med en gåva bistår en människa som behöver hjälp.