prot · FV09109 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhandhngarnaleddes av fru andre vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för . § 2 Föredrogs och biföUsinterpellationsframställningarna nr 208 och 209. § 3Interpellation nr 210 om åtgärder mot förorening Ordet lämnades på begäran till HerrWIJKMAN (m), som yttrade: Med en skrämmande regelbundenhet kommer nyarapporter om ökade föroreningar i . Enligt harsyrehalten i vattnet minskat kontinuerligt , och i vissadjupområden kan noteras minskningar från /1 till värden omkring 0. Baraunder har koncentrationen av löst fosfortredubblats. Stora mängder rena gifter sköljs ärligen ut i havet från floderna,och den täta sjötrafUcen medför kontinuerliga oljeutsläpp. Om entankbåtskatastrof därutöver skulle inträffa inom detta förhållandevisbegränsade vattenområde kan fruktansvärda skador uppstå. Föroreningen har redani dag gått så längt att påtagliga negativa effekter på både djur-och växtlivkan konstateras. förorening är ett internationellt problem somendast kan lösas genom samarbete mellan de stater som ligger runt sjön. De sjuÖstersjöstaterna bidrar alla till föroreningarna och drabbas alla av föroreningarna.Det bör följaktligen ligga i varje lands intresse att ett forskningssamarbetekommer till stånd, att gemensamma regler för att begränsa föroreningarnauppställs samt att gemensamma kontrollorgan upprättas. Försök har gjorts att klara vissa Östersjöproblem genomdirekta överenskommelser mellan Östersjöstaterna. Sä försökte man t. ex. 1969att nå fram till en överenskommelse för att förhindra oljekatastrofer tillhavs, men förhandlingarna strandade på rent politiska motsättningar. Frågan omDDR:s status var här som i så många andra sammanhang det avgörande hindret motett avtal. a. visst begränsat forskningssamarbetekommit till stånd mellan , och . I pågår därutöveri regi ett fortlöpande forskningsarbete i syfte att kartläggaföroreningsgraden i olika delar av . Det är alldeles uppenbart att ett samarbete mellanÖstersjöstaterna måste komma till stånd om nedsmutsningen av skallkunna brytas. Det framstår som angeläget att gör allt för att söka fåtiU stånddetta fastare samarbete mellan de folk som lever runt . De politiskahinder som stoppat formella avtal mellan länderna får inte ytterligarefördröja insatser mot föroreningar som redan vållat svår skada i berördavatten. 1 våras undertecknade och en konvention omåtgärder för att minska föroreningen i De . Det program som därfastslagits är mycket långtgående. Målsättningen är att freda sjöarna fränsädana föroreningar som negativt påverkar det biologiska livet. Ett konkretprogram har utarbetats där ramar och maximigränser för utsläpp i detaljregleras. Programmet skall genomföras . Programmet ärkopplat direkt till föroreningsgraden så att staterna själva får avgöra metoderoch medel för att uppnå upsatta mål. The International Joint Commission, som lett arbetet medatt utarbeta bakgrundsmaterial för avtalet har ombildats tUl ett kontrollorganmed uppgift att övervaka genomförandet av programmet. Kommissionen disponerarutredningsresurser så att man kan följa upp utveckhngen och samordnaforskningsinsatserna i De . Dessutom skall kommissionen medverkatill att information sprids till allmänheten om hur programmet fortskrider. finner att programmet behöver revideras eller utvidgas underperioden har kommissionen rätt att ta initiativ till förhandlingar om enutvidgning av programmet. Innan femårsperioden gått till ända skall dessutomnya förhandlingar upptas mellan och där man dels summerar upperfarenheterna av programmet, dels sluter ett nytt avtal om de ytterligareåtgärder som anses vara erforderliga. Den nordamerikanska konventionen undertecknades av tvåstater med samma politiska system och med traditionellt mycket goda kontakter.Detta underlättade givetvis samarbetet. Konventionen bör likafullt kunna tjänasom en förebUd för ett framtida samarbete mellan Östersjöstaterna. Ett komplettavtal av den typ som slutits mellan och är sannolikt orealistisktatt räkna med . Däremot bör respektive del i The kunna vara utgångspunkt för samarbete mellan olika specialistorgani de sju berörda staterna. Forskningssamarbetet bör i detta sammanhangprioriteras för att kunna ge underlag för vidare beslut omkonkreta normer för ohka utsläpp m. m. Mot bakgrand av vad som anförts anhåller jag om kammarenstiUstånd att få ställa följande frågor till herr jordbruksministern: Pä vilket sätt fortskrider arbetet inom den svenskaregeringen för att förverkliga ett nära samarbete mellan Östersjöstaterna om åtgärder mot förorening? Anser statsrådet att konventionen meUan och Canadaför att minska föroreningarna i The Great Lakes utgör en lämplig förebild för ett sådant framtida samarbete? § 4Interpellation nr 211 ang. bibehållande av tingsrätt i Nr 109 den Ordet lämnades pä begäran tUl HerrERIKSSON i Ulfsbyn (c), som yttrade: Från statliga myndigheter, från statligautredningar och från experter av olika kategorier har med ökadkraft understrukits nödvändigheten av att man vid samhällsplaneringen arbetarmed naturligt sammanhängande regioner och söker styra utvecklingen motkoncentration av olika samhällsinsatser tUl regioncentra. Kommunreformen varett tydligt uttryck för dessa strävanden hksom den vilande länsreformen.Arbetsmarknadsstyrelsen har med utgångspunkt i närings-geografisktregiontänkande och utan att ta hänsyn till befintlig länsgräns sammanfört Åmåloch kommuner samt ' kommunblock till en A-region. Inomregionen har samarbete etablerats på flera områden; beträffande skol- ochsjukvårdssektorerna har detta samarbete kommit till stånd under medverkan frånstatliga myndigheter. Regionens utveckling i positiv rUctning kommer medsäkerhet att kräva och leda till ytterligare ökat interkommunalt samarbete iframtiden. Enligt det vilande förslaget till ny länsindelning skulleaktuell del av föras till . Detta förslag avvisades ickeav dåvarande Åmåls stad, vilken i detta och andra sammanhang med skärpaframhållit nödvändigheten av att de olUca regiondelarna sammanföres till enförvaltningsmässigt effektivt arbetande enhet. Äv utslagsgivande betydelse för utvecklingen inom regionenär emellertid att de båda kommunerna med omland i alla sammanhang betraktas somen region, inte blott av kommunerna själva utan även av statliga myndigheter päläns- och riksplanet. För att detta betraktelsesätt skall accepteras och enpositiv utveckling inom regionen därigenom komma till stånd fordras, enligtkommunernas mening, ett intimt samarbete mellan berörda kommuner ochlänsmyndigheter. Samhällsplaneringen har under hittillsvarande omständighetermött vissa svårigheter. Dessa svårigheter beror ofta ytterst av organisatoriskaförhållanden. Statliga institutioner mäste i likhet med andra organisationeranpassa sig till ändrade förutsättningar. Effektivitet och ändamålsenlighet ärnaturliga krav. Dess värre visar det sig att om konsekvenserna ochmålsättningarna studeras, målsättningen och resultatet inte alltid sammanfallerutan i vissa fall rent av kolliderar. Målkonflikterna tyder pä en bristandesamordning vid formuleringen av delmål och direktiv. Man kan lätt bibringasuppfattningen att olika statliga institutioner planerar sin framtida verksamhethelt oberoende av varandra och under bristande insikter i de regionalamålsättningar som formulerats från statligt håll, Åmåls och kommuner är sedan den 1 januari 1965huvudorter för respektive polisdistrikt med samma namn. Centralorterna liggerpä ett resavstånd av från varandra. I olika avseenden är de intimtförenade med varandra. Utvecklingen i den ena orten är av vital betydelse förden andra. Av det anförda framgår med fuU tydlighet att kommunernainte kan acceptera den lösning av domsagofrägan som kom till stånd genom Södersysslets domsagas förande till och, såsom nu är planerat, 39 Nr 109------------ Åmåls domsagas sammanläggande medVänersborgs domsaga. den-- Därest det anses ogöriigt att vidtaga den naturiiga ändringen att sammanslå Åmåls och polisdistrikt till endomsaga, anser jag att en -------------------- fullvärdig domsaga lUcväl kan skapas av Åmålspolisdistrikt, dvs. kommun ochBengtsfors' kommunblock, nuvarande Tössbo och Vedbo domsaga, samt tidigareSödersysslets domsaga jämte ' kommun. Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag om kammarens tillståndatt till herr justitieministern fä ställa följande fråga: beredd att medverka till att domsagan behälles i , tUlslänstillhörigheten för Säffle-Ämäl fått sin slutliga lösning? Denna anhållan bordlades. § 5 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 118 med förslag till lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse,m. Nr 121 med förslag till utvidgning av varuområdet för tullpreferenser Nr 122med förslag till lag om ändring i § 6 Anmäldes och bordlades Nr 34 i anledning av motioner angående kollektivanslutningtill politiskt parti Nr 35 i anledning av motion om obligatorisk lagrådsgranskningav vissa lagförslag Nr 36 i anledning av motioner om det statliga utrednings-och remissväsendet Nr 38 i anledning av motion om utvidgning avtryckfrihetsförordningens tiUämpningsomräde Nr 19 i anledning av motion om utredning angåendedomarutbildningen Nr 20 i anledning av motion angående frigivningen fränfängvårdsanstalt Nr 21 ianledning av motion om ansvar för ekonomiskt förtal Nr 22 i anledning av motion om inrättande av disciplinnämnderför bestraffning av tjänstefel Nr 20 med anledning av motion om lantbrukareskrigsplacering och repetitionsutbildning Nr 21 med anledning av motion om förbättring avbefälsläget inom försvaret Nr 36 i anledning av motion om intagningsbestämmelser förvärd- 40 yrkesutbildning Nr 37 i anledning av motion angående utbUdningen inom dataom- Nr 109 Nr 38 ianledning av motion om stödundervisning! simning 3 nn pmbe 1Q79 Nr 39 ianledning av motion angående rätten till enskild undervisning------------- § 7 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor framställts, nämligen av Nr 299 i (vpk) till herrindustriministern om industripolitiska initiativ: Föranlederden akuta krisen inom kontorsmaskinindiistrin några industripolitiskainitiativ från statsrådets sida bl. a. med avseende på denna industrisframtid i värt land? Nr 300 () till herr industriministern omåtgärder för att motverkafriställningar i krisdrabbade företag: Anser industriministern det önskvärt att företag i enbesvärlig krissituation, innan man aviserar åtgärder som leder tillfriställningar av flera tusen anställda, tar kontakt med regeringen för attdiskutera hur företaget - eventuellt i samverkan med samhället - skulle kunnalösa den uppkomna situationen? Nr 301 i Äkersberga (fp) till herrfinansministern om befrielsefrån mervärdeskatt förvissa periodiska publikationer: Är statsrådet beredd att medverka till att periodiskpublikation, som utges som organ för miljövårdssammanslutning, befrias frånmervärdeskatt på samma sätt som organ för t. ex. försvarsfrämjande,nykterhetsfrämjande eller partipolitisk sammanslutning? § 8 Kammaren åtskUdes .