prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — Små förmögenheter på mellan och 150 000kronor är ofta placerade i ett eget hem, i ett jordbruk eller i en rörelse somkanske ger ingen eller mycket liten avkastning; i den mån pengarna är placeradepå etl sådant sätt att de ger avkastning, ger ju detta utslag i den taxeradeinkomsten direkt. Om de är placerade så atl avkastningen blir ingen eUer mycketliten är det orimligt alt föräldrarna fördenskuU skall behöva ta upp banklånför atl kunna klara sina barns sludiekoslnader. Beträffande gränsen på vel vi hur liten ensådan förmögenhet är med det aUlmer sjunkande penningvärdet. Marginalernaär mycket små omkring denna gräns. Ett litet banklån gör kanske att man kommerunder gränsen från det ena året liU det andra. En ändrad fastighetstaxering kaninnebära all man kommer över gränsen. Sådana omständigheter kan aUlså bliavgörande för vilken hjälp man är berättigad till enligt reglementet. Vi anser att en uppmjukning av bestämmelserna här ärrimlig, och därför har vi till socialförsäkringsutskoltels belänkande nr 20fogat en reservation. Jag ber kort och gott, herr lalman, all få yrka bifalllill reservationerna 1 och 2 vid della belänkande. HerrMUNDEBO (fp): HuvudUnjerna i det nuvarande studiesocialastödsystemet är snarl . Det var som vi beslutade om tvåstödformer för studier efter , nämligen studiehjälp för gymnasialastudier och studiemedel för högre studier. Dessa stödsystem har sedan ändrats iflera avseenden, bl. a. som en följd av förändringar inom andra områden, främstfamiljepolitiken, och som en konsekvens av penningvärdeförsämringen. genomförs en reformering som främst lar sikte påfamiljer med lägre inkomster och på vuxna studerande. Vi är i stort sett enseom huvuddragen i den reformen; det är nödvändigt atl nu vidta dessaförändringar för att någorlunda bevara stödsystemets reella betydelse. På någrapunkter har vi emellertid delade meningar. Jag vill beröra en större och enmindre fråga. Den större frågan gäller studiemedelssystemets utformningoch effekter. Studiemedelssystemet har mött stark kritik.Kanske har kritiken i några fall varit överdimensionerad, men i mycket har dendock varit berättigad. Faktum kvarstår att systemet visat sig ha mångasvagheter. Dessa beror delvis på den betydande och fortgående penningvärdeförsämringenunder senare år. Det är ett faktum all många studerande drabbas av enstörre skuldsättning i samband med sina studier större än vad statsmakternaräknade med vid reformens genomförande, större än vad de studerande självaräknade med då de började sina studier. Också de som har fullföljt sina studieroch börjat återbetala sina studiemedel har drabbats av indexregleringssyslemetsfunktion och kunnat konstalera atl de trots årligaåterbetalningar av studiemedelsavgifter fär ökade skuldei. TUlsammans med enrad andra marginaleffekter får alltså dessa grupper räkna med ytterligare ellslags marginaleffekt. Vi viU därför ha en utredning om studiebidraget ochåterbetal-ningssystemet, en utredning som eventuellt kan arbeta inom ramen för1968 års studiemedelsutredning. Vi vill ha en höjning av studiemedlens totalabelopp, vi vill ha en översyn av reglerna för återbetalning och vi vill haförslag till förbättringar för studerandefamiljer med barn. Den mindre, men ändå för mänga väsentliga frågan som jagvill ta upp gäller reglerna för utbetalning av studiebidrag och studielån. Nuvarande regler innebär att studiestöd i allmänlu-tutbetalas en gång per termin. De studerande får sålunda på en gång en summa somskall räcka närmare elt halvt år. De stora ulgifterna för de studerande -liksomför andra människor - är kostnaderna för mat och bostad. Del är utgifter somskall betalas per dag, eller . Men medan de flesta andramänniskor får sin lön , per fjortondagarsperiod eUer får destuderande sålunda sin per halvårsperiod. Och eftersom den utbetalade summan ärganska stor som engångsbelopp men inte tillräckligt stor för alt man skallkunna klara tillvaron under ell halvår, ställs många studerande i en ganskabesvärlig situation i sin ekonomiska planering. Flera måste försöka finna olikaprovisorier för att klara sin ekonomi - vilket medför otrygghet,studieförlängningar, studieavbrott etc, - eller söka socialhjälp. Det skulle vara en fördel om utbetalningen kunde ske imånadsbelopp, Def skulle på etl naturligt sätt anknyta till utgiftsrytmen förde studerande. Med automatiserade utbetalningsruliner blir del administrativaarbetet för en sådan reform inte särskilt omfattande. Vi vill därför ha ettsystem som innebär alt studiebidrag och studielån kan utbetalas . Jag yrkar bifall lill reservationerna 1,2,3 och 5, HerrSVENSSON i (vpk): Jag skall be att få yrka bifall tiUvpk-reservationen nr 4 vid punkten E i utskottets betänkande. Vad är då innebörden i reservationens förslag? Huvudlinjenär förslaget att det nuvarande studiehjälpssyslemet för folk som bedrivergymnasiala studier skall avvecklas och alt de som åtnjuter sådant stöd iprincip skall överföras fill det allmänna studiemedelssystemet. Med denkonstruktion studiemedelssystemet har - med en förhållandevis blygsambidragsdel - kan vårt förslag belyda att del för en marginell kategori, som nuuppbär studiehjälp, kan bU fråga om direkta försämringar. Del är uppenbart atl något måste göras ål della. Därförhar i reservationen förutsatts att övergången från studiehjälpssystem tillstudiemedelssystem skall göras frivUlig, De som enligt den nuvarandekonstruktionen av studiehjälpssystemet får det bästa utfaUetgenom delta skall således kunna stanna kvar i del systemet. Principen skalldock vara atl studiehjälpssyslemet skaU avvecklas. Studiemedelssystemet skaUgälla som en enhetlig stödform för alla studerande , I konsekvensdärmed förebådas i reservationen 5 protokoU 1972. naturligtvisockså att studiemedelssystemet skall sikta mot en ökad bidragsandel i framlidenoch mol ett långsiktigt förverkligande av studielönsprincipen. När utskottsmajoriteten har argumenterat mol en sådanfrivillig överföring till studiemedelssystemet av dem som åtnjuterstudiehjälp har majoriteten bl, a, anfört vUket man naturhgtvis kunde vänta,och vUket i och för sig inte heller är oriktigt att överföringen för enmarginell kategori skulle innebära försämringar, Ulskottsmajoriteten anför attdet finns en kategori som med studiehjälps-systemetskonstruktion kan komma upp i ett stöd av i direkt bidrag.Detta gäller, väl att märka, under läsårets och ger ungefär 3 600kronor , vilket är väsentligt mycket mer än bidragsdelen enligtstudiemedelssystemet. Man måste också komma ihåg att för det stora flertalet avdem som åtnjuter studiehjälp kommer en övergång utan några förändringar istudiemedelssystemet all innebära inte oväsentliga förbättringar. Det ärnämligen ganska speciella fall, där en rad speciella omständigheter samverkar,som med det nuvarande studiehjälpssystemet över huvud taget kan komma iåtnjutande av de maximala bidragsbeloppen. Man skall först och främst haföräldrar som tjänar förhållandevis litet, så litet att man blir berättigad lUIdel största beloppet i fråga om det inkomstprövade bidraget. Ens omständigheteri övrigt skall vara så besväriiga och från stödsynpunkt så angelägna atl manmaximalt kan utnytfia den behovsprövade extra delen av studiehjälpen. Man skalldessutom åtnjuta inackorderingsbidrag, alternativt maximalt resebidrag, dvs. bo3,5 mil från studieorten. Det måste vara ytterst få fall, där samtliga dessaförutsättningar på en gång är uppfyllda. Om man t, ex, tar den kategori som enbart åtnjuter det s.k. förlängda barnbidraget plus maximalt belopp av inkomstpröval bidrag, finnerman att den kategorin kommer upp i etl bidragsbelopp som enligt studiehjälpssystemetär inte oväsentligt mindre än det som skulle utgått enligtstudiemedelssystemet. Det måste vara en anlalsmässigl rätt betydande kategorisom ligger just där. Vi kan slå fast all för flertalet skulle detta innebärarält väsentliga förbättringar. Det ligger i sakens natur, och utskottetpolemiserar i nästa andetag mot den motion som ligger lill grund förreservationen 4 och säger att motionsförslagel skulle leda till väsentligtökade kostnader. Motionens och därmed reservationens förslag kan inte både varasämre för etl större antal och vara dyrare. Så kan det ju logisktsett inte förhålla sig. Sämre kan del endast bli för en marginalkalegori ochför denna marginalkalegori tiU dess att som manfår förutsätta - studiemedelssystemet byggts ut och fått en sådan utformningatt skuldsättning effektivt kan bekämpas genom en gradvis höjning avbidragsdelen. Det finns anledning uppehålla sig just vid den punkten därförall den väldiga emfas som utskottet lägger , när det vUl visa hurbegränsade fördelarna är med studiemedelssystemet jämfört med studiehjälpssyslemet,tycks antyda eller i varje faU logiskt bygga på tanken allstudiemedelssystemets bidragsdel skall stå fast, alt man inte skaU tänka signågon utbyggnad eller någon långsiktig anpassning uppåt av den. förmodaratl del bara är en taktiskt vald utgångspunkt för resonemanget. Det kan rimligtvisinte vara så att man har ett studiehjälpssyslcm, som den ochtidigare har bUvit föremål för uppjusteringar i beloppen, medan man 4 j-.igj2 skall haett studiemedelssystem att jämföra med, där bidragsdelen inte----------- ,,,,, r.. o, r , , Studiesocialt stöd skall bhföremal for några uppiustermgar. Vilka är då de positiva fördelarna med en sådan frivilligoch gradvis övergång lill elt enhetligt studiemedelssystem? Först och främst ärdet en förbättring för flertalet och kommer naturligtvis all bli en förbättringför alla, när man når en rimlig del av målsättningen att höja bidragsdelen istudiemedelssystemet och ta steget mot förverkligandet av studielön. Del måsteockså, såvitt jag förstår, innebära en högst avsevärd administrativ förenklingoch besparing. Den kategori som åtnjuter olika former av studiehjälp ärnämligen en ganska betydande kategori anlalsmässigl sett, och helastudiehjälpssyslemet är ganska komplicerat. Det arbetar med en kombination av inlemindre än fem olika bidragsformer. Visserligen är en bidragsform genereU, sådär är väl det administrativa problemet inte särskilt stort, men för de övrigafyra skall det föreligga individuella ansökningar. Där skall förhållandena hosden sökande granskas och prövas och varje stödfall behandlas individuellt. 1och med övergång till ett enhetligt studiemedelssystem slipper man väsentligenden sortens belastningar. Även om man temporärt kan vara tvungen att accepterahjälp- och bidragsformer av den typ som studiehjälpssystemet innebär, tror jagväl ändå att de någorlunda progressivt länkande är överens om att den här typenav relativt komplicerade, sammansatta, behovsprövade och på individuellgranskning byggande biståndssystemen i viss mån tillhör en äldre tid i detsocialpolitiska och sludiesociala länkandet. Jag tror all ett enhetligt system,där en rimligt tilllagen bidragsdel och en någorlunda hygglig låneram ingår somsjälvklara automatiska rättigheter, svarar bättre mot elt jämlikhetstänkande.Man kommer dock inte ifrån att detta att behöva ansöka, atl behöva utsätta sigför personlig granskning, atl behöva buga sig, att behöva klassificeras somtillhörande kategorin mindre bemedlade tUl skillnad från de mera bemedlade, ären belastning. Jag tror att alla som har ett sådant socialt ursprung att de harbefunnit sig i den situationen eller sett sina barn eller närstående befinnasig i den situationen vet vad det innebär och vet vad jag talar om när jagnämner detta. Också den typen av kvardröjande gammaldags socialpolitiskaelement skuUe man få bort genom den inriktning på en gradvis och frivilligövergång till studiemedelssystemet som är föreslagen i vpk-motionen och som harfunnit stöd i reservationen av i . Fröken (): Del system vi har för socialt studiestöd kansynas vara ganska komplicerat. Framför aUt när det gäUer studiehjälpsdelen vara svårt all tränga in i de oUka detaljerna, men det är ändå ett systemdär man både har strävat efter administrativ enkelhet och efter att tUlgodoseindividuella behov. Systemet är som vi vel uppdelat i två delar, studiehjälp och 67 Nr 73 studiemedel. Gränsen mellan dessatvå delar är kopplad den *'" " skolform somvederbörande elev använder sig av. 4 rnai1972 Enligt förslaget i proposition nr 27, som utskottet här haft att behandla,införes nu en ny princip, nämligen atl alla elever som betraktas som vuxna ochsom därmed lämnat föräldraberoendet från den kommer att överförastUl studiemedelssystemet. Därmed blir de jämställda med elever som bedriverposlgymnasiala studier. Propositionen föreslår inle några förändringar istudiemedels-förordningen, och därför anser jag alt frågan omåterbelalningsreglerna, som tas upp i reservationen under punkten F och somframför allt har talat om, egentligen inte faller inom ramen förvad utskott och riksdag nu har att behandla och ta ställning tUl. Man har iutskottet ändå inle varit så formaUstisk utan behandlat även den del avmotionen 1537 som gäller återbetalningsreglerna och som ligger till grund förreservationen vid punkten F. Liksom motionärerna i ämnet har reservanternagjort jämförelser mellan studielån och banklån som inte alls överensstämmer medverkligheten. Jag skulle vilja fråga : Vilken bank beviljarlån som löper på 15, 20, ja, upp till och anpassar återbetalningskraventill låntagarens ekonomiska situation vid avbelalningstillfället samt tarhänsyn till att vederbörande t. ex. är ensamstående med barn och har lågainkomster? I det återbetalningssystem som vi har beträffande studiemedlen tashänsyn tiU detta. Jag undrar också vilken bank som avskriver den skuldsumma somlåntagaren eventuellt inte har hunnit betala igen när han uppnår pensionsålderneller som avskriver skulden om vederbörande avlider. Här vill man också låta påskina att den studerandelåntagaren betalar mer än vad han har lånat. Det är fel. Studiemedlen är bådenär de utbetalas och när de skall återbetalas bundna till basbeloppet. Härfinns inbyggda garantier för att vederbörande aldrig betalar mer i fastpenningvärde än vad han en gäng har lånat. Lånar man tre basbelopp så betalarman tre basbelopp tillbaka, och aUtid efter den förmånligaste beräkningen.Stiger index exceptionellt mycket tiUämpas den s. k. jämförelsemetoden. Av denvid varje lidpunkt gäUande räntan för lån från statens ullåningsfonder - enränta som alllid ligger betydligt lägre än räntan i banker och andrapenninginrättningar - läggs till kapitalbeloppet. Den metodenanvänds aUlså om del hastigt uppslår en inflation och index stiger oroväckandemycket. Därför ökas icke skuldbeloppet och äterbelalningskraven omdet händelsevis skuUe bli en större inflation, eftersom man i det här systemethar ett inbyggt skydd för låntagaren. Den som förfäktar alt låntagarna gör förluster tänker påsådana studerande som efter sin studietid kan komma upp i stora inkomster ochsom skulle tjäna på att vid sin taxering kunna göra avdrag för bankränta och pädel sättet uppnå en sänkning av sin skatt. Sådana framstötar vittnar mera omatt man har mest omtanke om de högst betalda och de högst beskattade i samhäUet. I andra delen av reservationen vid punkten F tar man uppfrågan om studiemedlens totala belopp och avvägningen mellan bidrags- och låne- medelsdelarna.Utskottet anser inte atl det finns skäl för att nu Nr 73 påkallanågon speciell utredning rörande dessa frågor. Studicmedelsut- Torsdagenden redningen har ju redan lagt ett förslag som innebär en hel del ..- 972 förändringaroch förbättringar inom studiemedelssystemet när det gäller ------ j...... , 1. 1 11,- .. 1 " ii £ 1 f ' e -1- I-.- 1 Studiesocialtstöd det totala beloppet. Vi vantar också ett forslag tannljepolitiska kommitténvilket kommer att ha stor betydelse för bedönmingen av studiemedlen. Dettagäller också del resultat som kommittén för studiestöd åt vuxna kan komma framtill. Allt detta kan, när det skall behandlas i ett sammanhang, konmia altförändra både studiemedelssystemet och studiesystemet i stort. Det kan ocksåverka styrande på den framtida utvecklingen av det sociala studiestödet. talade om all det är nödvändigt att ökastödet för studerandefamiljer med barn. Jag vill med anledning härav emellertidpåminna om alt vi har infört väsentliga förbättringar för alla familjer medbarn genom det statliga familjebostadsstödet, som vi senast under det gångnaåret har förbättrat. Också studerandefamiljerna, som ligger i lågainkomstlägen, får ju benytla sig av del stöd som aUa andra familjer med barnåtnjuter. I detta sammanhang kommer också hyresfrågan in. Dessafamiljer kommer att få en kompensation för hyreshöjningarna genom dettafamiljepolitiska stöd. 1 övrigt har statsrådet dessutom hos statistiskacentralbyrån beställt en utredning beträffande studenternas levnadsomkostnader.Allt della tillsammans gör atl vi inte anser det möjligt att nu la ett samlatgrepp ulan att det måste ske när dessa olika utredningar föreligger somunderlag för en eventuell förändring av det totala studiemedelssystemet. Men det centrala i denna proposition är ändå de föreslagnaförbättringarna inom studiehjälpssyslemet. Dessa förändringar kommer att halångtgående verkningar för låginkomsttagare och barnfamiljer. Lät mig peka påatt man, bl. a. genom att det inkomstprövade tillägget samordnas med detstatliga familjebostadstillägget, i propositionen starkt understryker detsociala studiestödets betydelse som en del av vår faniilje-politik. Dels knytsinkomstprövningen till den taxerade inkomsten .såsom sker inom bostadsstödet,dels reduceras tillägget i princip efter samma regler som det statligabostadstillägget, och det innebär atl del inkomstprövade tillägget istudiehjälpssyslemet kommer att reduceras i långsammare takt än . Resultatet av detta blir att man kan fä oreducerattillägg, alltså högst , från . Så blir fallet, omeleven är utan syskon, vid en familjeinkomst på upp fill , omeleven har ett syskon vid högst , två syskon vid högst 32 000kronor, tre syskon vid högst och fyra syskon vid högst 41 000kronor. Det högsta behovsprövade tillägget höjs från 75 till 90kronor. Också här har man förändrat villkoren för att få det behovsprövade tillägget. Man har inte längre kvar bestämmelsen att den som har det högsta inkomstprövade tillägget är berättigad att få det behovsprövade, utan man har satt en gräns för familjens inkomst. Det behovsprövade tillägget kan utgå vid en till statlig inkomstskatt laxerad inkomst av upp till 69 Därutöver skall man naturligtvis, när det gäller det behovsprövadetillägget, ta hänsyn till den studerandes sociala situation. Även resetilläggen höjs, och det anslag som reglerarlånemöjligheterna för de yngre studerandena har också förbättrats betydligt.Det s. k. fribeloppet höjs till när det gäller denföräldrainkomst som lånemöjligheterna prövas mot. Vidare har låneramen förinackorderade höjts med . Sammantaget ger delta betydande förbättringar för alla somhar låga inkomster och för elever med syskon. Man vidgar låneramen utan att ökaden enskildes skuldsättning. Det högsta länet för de yngre står fortfarandekvar vid , men den som är inackorderad kan komma upp tillytteriigare utöver nuvarande tUlägg. Man ökar således inte skuldsättningen, och det är juenligt de principer som flerfaldiga gånger har uttalat sig för,nämligen att när det gäller de yngre eleverna inom studiehjälpssystemet skallman se till atl man minskar behovet av lån och att man undviker skuldsättningför dessa unga elever som gär i gymnasier och därmed jämställda skolor. Allapropositionens förslag verkar så att de yngre elevernas lånebehov minskar. 1 reservationerna vid punkterna A och C lar reservanternaupp förrnögenhetsfaktorn när det gäller inkomstprövningen inom studiehjälpssyslemet.Motionerna som ligger till grund för reservationen vid punkten A och som herrMagnusson i Nennesholm talade för har givit åtskilliga olika bud. centerpartister beträffande behovsprövade tillägg och var då sågenerösa att de ansåg alt endast beskattningsbar förmögenhet borde påverka inkomstprövningennär del gällde behovsprövat tillägg. , när propositionen kom,hade eftertankens kränka blekhet kommit över . Ett par andracenterpartister motionerade och nöjde sig med att begära en förvandling frånnuvarande en femtedel till en tiondel av den förmögenhet som föräldrarna hadeöver , och de anförde alt det skulle gälla vid prövningen av såvälinkomst- som behovsprövat tillägg. När man efter utskottsbehandlingen skulle skriva ihop sigmed andra partier om en reservation, hade uppfattningen ytterligare förändrats.Man har liksom gäll ifrån tanken atl en förmögenhet inte skall inverka påinkomstprövningen bara därför att den är skattefri. Man vill således nu intehelt bortse från den förmögenhet som är skattefri. Men vad som kan utläsas ireservationen vid punkten A är att man, som i Nennesholm sade,stannat vid atl föreslå att en tiondel av förmögenheten skall läggas till föräldrarnas inkomst och atl vid en förmögenhet påöver skall en femtedel läggas fill inkomsten. Detta är en mycketsäregen konstruktion, och den gläder bara reservanterna; det har väl varit såatl man har haft svårt att skriva ihop sig. men på detta sätt lyckats förenasig i en gemensam reservation. I reservationen vid punkten C vill man låta påskina atlmotionen 1536 är tillstyrkt genom reservationen vid punkten A, vilket verkligeninte är fallet. Motionen 1536 förutsätter endast att man av den förmögenhet som liggeröver skall räkna en tiondel i stället för en Nr 73 femtedel. Reservationen vid punkten C anknyter fill motionen 459 som i Tmcfiogen den stort sett är besvarad genom de föreslagna åtgärderna, vilka minskar 4,- inj-y lånebehovet hos de yngre eleverna, Utskottet har enhälligt anslutit sig till propositionens förslag om Studiesocialt stod samordning av inkomstprövaltillägg med det statliga bostadsstödet, och då bör vi inle ha någon anledning all frångå de nuvarande reglerna beträffande förmögenhetsfaklorn som också överensstämmer med de regler som tillämpasvid prövning av bostadstillägget. Reservationen vid punkten D tar upp en fräga sornegentligen inte är något stort problem, , Del är ju så altstudiebidraget alltid skall utgå till föräldrarna. Det är föräldrarna såsomförmyndare som har rätt atl la ut studiehjälpen, men de har möjlighet atlöverlåta på eleven att göra det själv. Man kan inte gå mycket längre i styrningav familjeangelägenheterna och familjens handlingsrätt när det gäller dess egnabarn. Om man skulle följa motionärerna och reservanterna och ändra på dessabestämmelser, skulle det i många fall också bli en försämring för eleverna. har talat om den vpk-motion ochvpk-reservation som här är avlämnade. Han har försökt förklara innebörden ireservationen, och del var vi lacksamma för, ty det var ganska svårt attförstå vad man egentligen syftar till. säger att innebörden äratt studiemedelssystemet skall avvecklas men att man siktar mot en ökadstudiemedelsandel som skulle kunna leda tUl en studielön. Men jagkan inte förstå hur en ökning av lånedelen för de yngre eleverna skulle kunnaleda lUl en framtida studielön. kommunisterna presenterade en ganska dåligtunder byggd motion i samband med propositionen med en kategorisk hemställanatt alla elever skulle överföras tUl studiemedelssystemet; de endavariabler som skulle inverka på totalsumman skulle vara försörjningspUkt motbarn. Sedan del vid utskottsbehandlingen hade klargjorts vilka ekonomiskaverkningar i fråga om sludieekonomin för elever mellan som ettgenomförande av förslaget skulle innebära och vilka kostnaderna skulle bli omman tog bort andra variabler än försörjningsplikten har vpk nu i reservationenvid punkten E trott sig lösa den gordiska knuten genom att i ganska allmännaordalag föreslå en frivillig övergång till studiemedelssystemet för elever över16 år. Dessutom har man diverse andra propåer som avviker från motionensförslag, I reservationens hemställan tillstyrker man ändå bifall till sinmotion och kräver att hos Kungl, Maj:l skall begära förslag om attsamtliga elever , oavsett skolform, skall överföras tillstudiemedelssystemet.