prot · FV09103 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta är ett beslut som sannerligen behöver preciseras.Det har uppenbarligen också herr försvarsministern insett, och både han ochföreträdare för hans departement har gjort aktningsvärda försök att kratsakastanjerna ur elden. hävdar försvarsministern i sitt interpellationssvaratt enligt hans "mening föreligger det ingen skillnad i sak mellanpartistyrelsens förslag och det av kongressen biträdda yrkandet". Detlåter sig naturiigtvis sägas. Men varför krävdes det då en lång debatt påkongressen och varför behövde man votera om saken? Vill herr statsrådetverkligen påstå att allt det som hände pä partikongressen inte hade någonbetydelse, att det bara rörde sig om skenfäktning? Men om vi utgår från att försvarsministern har rätt,vilket jag betvivlar att de 174 kongressombud som röstade mot honom ochpartistyrelsen utan vidare är beredda att skriva under, så återstår ändå en delfrågor som behöver klarläggas. Jag stäUde i min interpellation tre frågor,varav den första just gällde skillnaden mellan partistyrelsens ochpartikongressens uppfattningar. Den andra frågan rörde sig om huruvida nästa militärasvenska flygplan eller snarare vapensystem - skall vara av svensktillverkning eller inte. På denna punkt tycker jag att försvarsministern gerett svävande svar. Han säger att det ännu är för tidigt att uttala sig därom.Sedan lång tid tillbaka har dock rått enighet om att det bl. a. avneutralitetsskäl har varit viktigt med en inhemsk flygindustri. Bådemilitärpolitiska och ekonomiska fördelar har varit förknippade med Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan Meden annan inställning till krigsmaterielexport så hade vi dessutom kunnat få nedstyckepriset pä våra krigsflygplan, vilket hade varit önskvärt. Vad skulle dä hända om vi övergav den svenska linjen ochgick ut i världen för att köpa krigsflygplan? Ja, även då skulle vi behöva hamycket god tid på oss. Om vi vUle direktköpa ett utländskt flygplan sä skulledet ta minst fyra är frän det beslutet fattades till första leveransen. Dåskulle vi ändå inte ha någon möjlighet att det allra minsta omändra flygplanetefter våra speciella önskemål, vUket naturligtvis både militärt och driftsekonomisktvore olyckligt. Om vi beslutade oss för ett licensbygge av ett utländskt planhär hemma skulle vara fem är. skulle vi dä varabundna att ta det som erbjöds oss utan möjlighet till ändringar. Jag nämner dessa uppgifter därför att man idebatten ofta hör att det är sä lugnt i vår omgivning i att vi nu inteanser oss ha behov av något flygplan . Vi skall då komma ihåg attdet flygplanssystem som vi här talar om skall verka stridsmiljöoch kanske ännu . Så långt fram i tiden kan vi svårligen förutse vad somkommer att hända. Läget kan allvarligt försämras i vår omvärld, och hela detsvenska försvaret måste kanske under stor enighet förstärkas. För att detta dåskaU kunna ske, mäste vi nu ha handlingsfrihet, och det är den som vi nu intefär votera bort. Jag kan också föreställa mig att det för och deanställda där samt för andra industrier som är invecklade iflygplanstillverkning måste vara av stort intresse att få ett besked omframtiden. Denna blir naturligtvis starkt beroende av om nästa svenska flygplanblir av svensk tUlverkning eller inte. Så till frågan om vad begreppet "måttligaprestanda" betyder. Försvarsministern har tvä förklaringar till detta.Dels talar han om måttliga prestanda i förhållande till "den miljö ivilken verkan skall ske". Dels talar han om måttliga prestanda jämfört medom "mycket stora ekonomiska resurser disponeras för utveckling ochproduktion". I båda fallen rör det sig om relativa begrepp. Vad händer t.ex. om den framtida stridsmiljön blir väsentligt mer krävande än den somstudiearbetet är inriktat på? Vad vet vi om de ekonomiskaresurserna ? Lika litet som de som fattade 1925 årsnedrustningsbeslut rimligen kunde veta om våra försvarskostnader under andravärldskriget. Jag tycker att uttrycket "måttliga prestanda" ärolyckligt och opreciserat. Det är utmärkt att försvarsministern nuslagit fast att det inte var någon skillnad mellan partistyrelse ochpartikongress beträffande nästa flygplanssystem. Jag hoppas att garantier ocksåskapas för att utvecklingsarbetet för ett nytt flygplan kan bedrivas efter deriktlinjer som gäUt. Jag tycker att det är mindre bra attförsvarsministern inte vill ge ett klart besked på punkten om nästa flygplanskall vara av svensk tillverkning eller inte. Jag hade hoppats att herrförsvarsministern skulle ha varit klarare pä den punkten. Beträffande begreppet"måttliga prestanda" kan vi väl alla erkänna att det är ett så passluddigt begrepp att en längre diskussion om det är onödig. Det väsentliga är att studiearbetet för ett nytt flygplankan fortsätta så att när den skall fatta beslut i frågan, vilketmåste ske har ett brett, allsidigt och kvalificeratbeslutsunderlag. Jag ber, herr talman, att än en gäng fä tacka för svaretpä min interpellation. Jag skall börja med att försöka reda ut begreppet"måttliga prestanda", som spelar sin roll i denna något förvirradediskussion om vad som har beslutats i och på en partikongress. Dettabegrepp kom in på följande sätt i den här debatten. 1 sitt betänkande sade försvarsutredningen att utredningenhade inhämtat att vissa studier påbörjats avseende nästa generation attackflygplan. "Utredningen anser att dessa studier i första hand bör inriktas pä ettattackplan med mättliga prestanda." Där kom detta begrepp först in ibUden. När sedan försvarsutskottet tog ställning tillpropositionen och en rad motioner, bl. a. i Viggenfrägan, dök begreppet uppigen. Utskottet sade att man hade tagit del av dessa studier och erfarit attnågra studier av tunga attackplan ej bedrivs - man hade tagit del av de direktivsom senast utfärdats av regeringen i är. Man sade då att allastudiealternafiv innebär måttlig prestanda i förhåUande till den mUjö i vilkenverkan skall ske - det är försvarsutskottet som fört in detta i bilden. Med denformuleringen menade man att motionärernas krav på att avancerade tungaflygplan skall uteslutas i studierna är tillgodosedda. Här i kammaren var deten av motionärerna som tillhör försvarsutskottet och som hade tagit del avde studier som pågår - som blev nöjd med försvarsutskottets formuleringar,medan inte ansåg dem tillräckligt klara utan ville ha enannan formulering. Utskottet hänvisade till kostnadsutvecklingen och detförhåUandet att avvägningsprogrammets fjärrstridskrafter skall ges lägre prioritet. Den genomgång som jag har gjort av begreppet "måttligprestanda", ger såvitt jag förstår besked om hur det begreppet skal!tolkas som har lanserats här i och i försvarsutredningen. Det måstetolkas sä, att i begreppet uttrycks en av kostnadsskäl och långsiktigaavvägningsskäl betingad begränsning av vår framtida flygplansanskaffning. Detär sä det har tolkats i försvarsutredningen och det är så det har tolkats avförsvarsutskottet. Den formulering som försvarsutskottet framförde och som antogsav användes av socialdemokratiska partistyrelsen när den togställning bl. a. till denna fråga, men den ansågs av flera motionärer enföreträdare för dem var - inte klar. Den ansågs suddig; dengav inga klara besked, utan man var lika tveksam beträffande vad som menadessom jag föreställer mig att i har varit. Man ville ha ettklarare uttryck, och det uttrycket blev att en ytterligare avanceradflygplanstyp, flygplan 80, icke skulle studeras eller förberedas. Då är man inne på en formulering som stämmer bättre medden formulering som regeringen har använt i direktiven tillmyndigheterna för dessa studier, där vi säger att tunga attackplan inte Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan 9 protokoU 1972. Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan Detta görs inte heller. Det viktigaste här - och det är den centralafrågan är alltså att de medel som har ställt tillförfogande för studier av ett eventuellt nytt attackplan inriktats på att ettavancerat tungt attackplan inte skall studeras. Studierna får omfatta ettmedeltungt attackplan, dvs. ett fortsatt utnyttjande av . Det är dethögsta alternativet, men även beträffande det sägs det att möjligheterna tUlkostnadsbesparingar skall iakttas. I övrigt innehåller studierna studier avflygplan av lägre teknik än . säger och jag kan förstå hans fråga - :Varför blev det dä bråk om det här, varför blev det diskussion och votering?Det sammanhänger naturiigtvis med att man uppfattade beslutet som oklart,sådant det beslutet var formulerat här i och som partistyrelsen hadeåtergivit som sin mening. Man ville ha en klarare formulering. 1 valet mellande båda formuleringarna valde man den enkla och klara. Men den som går tillförsvarsutskottets betänkande upptäcker att i sak menar man detsamma, nämUgenatt vi inte nu skall förbereda genom studier ett nytt tungt avanceratattackplan efter . menar att han inte fick ett tillräckligt svarpå frågan om ett eventuellt nytt flygplan efter skall tillverkas iSverige eller inte. Jag tror inte någon kan ge svar mer än vad jag har sagt iinterpellationssvaret. Studierna avser ju bl. a. att belysa denna fråga. Om kommer att besluta att vi efter Ättackviggenskall ha ett nytt attackplan - antingen det är en fortsättning av ellernågot annat som studierna leder till utgår jag ifrån att det blir fråga omett svenskkonstruerat och svenskproducerat plan. Fördelarna av detta är ju såuppenbara att man knappast behöver gå in på dem. Det är ett sätt att även iframtiden, liksom under mänga decennier, göra oss oberoende avstormakterna i den centrala frågan om upphandling av flygplan. är ettav de få länder i världen som är tillverkare av stridsflygplan vid sidan avstormakterna. Den andra frågan, som också har stor betydelse som allavet, är att en svensk flygindustri inte bara har betydelse för det militäraförsvaret utan i allra högsta grad för uppehållande av svensk teknologi överhuvud taget inom näringslivet. Den betydelsen har svensk flygindustri haft, ochjag föreställer mig att den industrin i viss män kommer att ha samma betydelseockså . Om framtiden vet inte någon av oss så mycket, men om vitar försvarets framtid, så har vi genom det nya planeringssystemet, med vårafemtonåriga perspektivplaner, ändå möjligheter att blicka en del in iframtiden. Om man gör det kommer man ju till, som vet, attkostnadsutvecklingen i fråga om avancerad teknisk militärmateriel är sädan attvarje stat måste tänka sig begränsningar. Vi har upplevat hur de bådasupermakterna efter de s. k. SALT-förhandlingarna gör avtal, och det äralldeles tydligt att dessa avtal har tillkommit därför att kostnadsutvecklingenpå det avancerade område som de båda ensamma sysslar med har pekat motekonomiska orimligheter både för och för förentastater. Och går man ner till mindre sofistikerade militära än vad deträffade avtal om att begränsa och kommer till flygplan finner man att det ärpå samma sätt där. enamerikansk uppgift, som är lätt att kontrollera och som så långt jag förstår ärhelt riktig, nämligen om kostnadsutvecklingen för flygplan i förentastater . hade lika många flygplan 1938 som 1971, men kostnadsutvecklingen per plan är så fantastisk att om trenden ikostnadsutveckling dras ut innebär den att förenta stater för den kostnadlandet har för sitt flygvapen är 2 000 bara kommer att ha ett flygplan.Man kan säga att det är en orimlighet. Ja, det är det naturhgtvis, men trendeni kostnadsutvecklingen har alltså varit så fantastisk . Det räcker nästan som ett påpekande om attkostnadsexplosionen pä vapensidan tvingar oss till återhållsamhet. Och en blicki våra perspektiv-planer säger oss också att vi inte har någon möjlighet somliten nation i varje fall inte ensamma att gå vidare i fråga om vapensystemoch tänka oss en utveckling och fortsättning frän på samma sätt som vien gäng gick vidare frän Tunnan till Draken och sedan till . Deperspektivplaner vi har, de inblickar vi häller pä att skaffa oss,visar att om vi skulle gä vidare frän på det sättet skuUe försvaret blikolossalt obalanserat, och vi skulle, om man häller sig till de kostnadsramarvi har tänkt oss, komma att få flygplan och ingenting annat. Det är där vitvingas göra prioriteringar, och det är därför regeringen i sina direktiv tilldessa studier , och , har gjort dessabegränsningar, som genom olyckliga formuleringar här och där har kommit attmissuppfattas. Det är intressant att notera beskedet iinterpellationssvaret från försvarsministern att regeringen har utfärdatdirektiv för studiearbetet, som bland annat innebär att något nytt tungtattackflygplan inte skall studeras, och har här understrukitatt det beskedet har legat tillbaka. Vid försvarsdebatten här i kammaren efterlyste jagett sådant besked för att kunna nöja mig med det svar som försvarsutskottet dägav. Jag sade bland annat: "Ätt över huvud taget överväga ett tungt teknisktavancerat attack-flygplan efter bör mot bakgrund av erfarenheterna medjust enligt vårt förmenande vara uteslutet." Jag ställde frågan:"Vem bland de riksdagsmän som var med 1952, då samma förstudier för Viggenpågick som för flygplan 80, och sä småningom också var med och fattadebeslut om för första gängen kunde drömma omkostnadsutvecklingen fram till ? har redan fått 4,2miljoner kronor och fär troligen" - sade jag under den debatten "ytterligare 2,7 miljoner för studier av förberedande karaktär av ettflygplan efter . Utskottet bedömer sådana studier vara av grundläggandebetydelse för vår handlingsfrihet . Det är naturligtvis avintresse" - här vill jag också rikta mig till i -"att veta vilken reell handlingsfrihet för avvägningen mellan olikaförsvarsfunktioner ett beslut om tekniskt avancerade attackplan egentligeninnebär. Enligt mitt förmenande är det angeläget att generalerna får klarabesked redan nu att i dessa studier skall uteslutas tekniskt avancerade tungaattackplan." Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan Jag bad försvarsministern om ett klarläggande, huruvidaman av utskottets uttalande på s. 80 som lyder: "Enligt vad utskottet harinhämtat är ifrågavarande studier inriktade på olika alternativ, som allainnebär måttliga prestanda i förhåUande till den miljö i vilken verkan skallske" kunde dra den slutsatsen att tekniskt avancerade tunga attackplan nuär uteslutna ur dessa studier? Ett klarläggande pä den punkten var för min delnödvändigt, och jag yrkade i avvaktan på svar därom bifall till kravet imotionen 1613 1 denna del. Jag fick då inte något besked av försvarsministern, ochjag noterar nu att direktiv har utfärdats av regeringen att något nytt tungtattackflygplan inte skall studeras. Möjligen hade en hel del av dennadiskussion varit onödig, om detta besked hade kunnat lämnas i på denfråga som ställdes . Det är också intressant att konstatera vad som sägs om ettutnyttjande av i försvarsministerns svar till säger nu att beträffande medeltunga attackflygplan studerasendast ett fortsatt utnyttjande av . Detta bör, som jag ser det, tolkassä att någon vidareutveckling av inte skall ske. För en vidareutvecklingav vill jag uttala mina farhågor. är ett system som kan utvecklasoch som det kan utbytas detaljer i. Därmed kan karaktären förändras, och fördenna förändring vill jag varna, ty den kan innebära både kostnadsmässigaeffekter som vi tidigare anfört och effektivitetsförändringar. Jag vill också gärna fråga försvarsministern vad detinnebär när det nu sägs att är ett medeltungt attackflygplan under detatt i propositionen nr 75 betecknades som ett tungt attackflygplan. Detheter nämUgen i propositionen nr 75 att "det inom delprogrammet Attackförbandsker en ombeväpning frän A till AJ 37 , och attantalet tunga attackdivisioner minskar i samband härmed". Jag kan intetolka uttalandet i propositionen nr 75 på annat sätt än att tungaattackdivisioner måste vara tunga attackflygplan, dvs. Ligger detnågonting i förändringen till ett medeltungt attack-flygplan eller är det någonannan definition man nu vill ha på attackflygplan ? Partikongressen har beslutat att uttala att någonytterligare avancerad flygplanstyp, s. k. flygplan 80, inte skall komma tillstånd. Det finns anledning att säga att om vi ansett att det inte rådde någonskillnad mellan partistyrelsens skrivning och förslagpä denna punkt, fanns det ingen anledning för oss att yrka på ettStäUningstagande av kongressen. Vi ville ha ett klart stäUningstagande avkongressen, och kongressens beslut blev att man skulle uttala att någonytteriigare avancerad flygplanstyp inte skulle komma till stånd. Försvarsministernhar nu här deklarerat att regeringen givit besked om att sådana tungaattackflygplan inte skall studeras. Lät mig dessutom understryka vad som anförs iförsvarsministerns svar till i sista meningen. Där sägs - vilketockså mycket starkt understrukits av försvarsministern i inläggen - attde ekonomiska förutsättningar för försvarets fortsatta utveckling som i dagföreligger tvingar oss att söka andra men försvarspolitiskt godtagbaraprioriteringar. I dettaavseende delar jag helt försvarsministerns uppfattning, och det är också skälettill att vi har krävt ett stäUningstagande till ett nytt tungt avanceratattackflygplan. Hert i (m); Som jag sade i mitt första inlägg tycker jagatt uttrycket "måttliga prestanda" är så pass luddigt att en merainträngande diskussion om detta begrepp på detta stadium inte tjänar särskiltmycket till. Det är ändå här, herr talman, fråga om ett studiearbete. Dä fär vinaturligtvis studera inom relativt vida ramar. Inte något parti eller någonriksdagsledamot har krävt att vi skall studera någon sorts svenskt superplan.Vad jag emellertid tycker är intressant i detta sammanhang är avvägningenmellan vapenbärare och den beväpning som denna vapenbärare skall fä. Pä denpunkten tycker jag att läget är litet oklart. Det är väl ingen större hemlighetatt är en aUdeles utomordentlig vapenbärare, medan - pä grund av densparsamhet som den socialdemokratiska majoriteten i den här kammaren med hjälpav kommunisterna har drivit igenom den beväpning som vi kommer att kunnautrusta med blir av betydligt mera modest karaktär. Det är alltså en bravapenbärare med dåliga vapen, något karrikerat naturligtvis. Vi löper nu risken, om vi skulle följa de strömningar somuppenbar-hgen fanns på den socialdemokratiska partikongressen, att för nästageneration flygplan fä en dålig och mindre utvecklad vapenbärare, som vimåhända i ett krisläge tvingas utrusta i efterhand med dyrbara ochsofistikerade vapen för att ekvationen någorlunda skall gä ihop. Vad beträffar begreppet "mättliga prestanda" fårman ibland exempelvis när man lyssnar till känslan av att honär av den uppfattningen att prestanda skaU vara så måttliga att flygplanet överhuvud taget inte är särskilt farligt. Självfallet bör vi väl få fram ettflygplan som är så pass farligt att åtminstone den eventuelle fienden uppfattardet som farligt. Annars kan jag inte alls förstå det här resonemanget. Beträffande problemet huruvida det skall varasvenskkonstruerat eller inte är jag tacksam för det besked somförsvarsministern trots allt har gett. Jag är självfallet medveten om att det inte går att säga något definitivt till . Men jag tycker att deargument som han här framförde jag tänker framför allt på Spin-off-effekternaför svensk industri är av så pass stor betydelse att vi kan utgå från att medtill visshet gränsande sannolikhet också nästa flygplan kommer att tillverkasinom vårt land. Jag vill bara, herr talman, vad beträffarSALT-förhandlingarna än en gång understryka jag tror att jag har gjort det inågot annat sammanhang i denna kammare att vad det där rör sig om äringenting som vi kan fästa särskilt stora förhoppningar vid. Vi är inteintresserade av och har aldrig haft den typ av otroligt dyrbara ochsofistikerade vapen som det här rör sig om, sådana som MIRV och allt vad de nukallas. De finns inte i vår vapenarsenal. Ingen har begärt något sådant heller.De ömsesidiga nedrustningar som man där utför är av inget intresse för oss.SALT-förhandlingarna har ju inte berört nedrustning av konventionellavapensystem. Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan Självfallet mäste vi i , när beslutskall fattas, ha en så stor valfrihet som möjligt. Om vi avhänder oss denvalfriheten, kan vi sedermera hamna i en ytterst besvärlig situation. När densocialdemokratiska partikongressen uttalade att något ytterligare"avancerat flygplanssystem (Flygplan 80)" inte skall komma tillstånd, var det väl ganska självklart att en hel rad människor i det här landetblev ganska oroliga. existerar ju inte något Flygplan 80. Det är ensamlingsbeteckning för olika studiealternativ, vilket väl inte har varitriktigt klart för alla och envar. Till slut, herr talman: är ju ett väldigt litetland, och hela vårt planeringssystem bygger på att vi, för att kunna utnyttjavåra ekonomiska resurser, är ute i så god tid när det gäller nya vapensystemsom det över huvud taget är möjligt. För att de möjligheterna skall blibestående även , förutsätter jag, att det här studiearbetet kanbedrivas också i fortsättningen. Jag tycker att herr försvarsministerns svar påmin interpellation i det avseendet har varit helt tillfredsställande. Jag behöver inte göra något längre inlägg,men det är väl ändå angeläget att vi försöker klara ut de eventuellaskiljaktigheter som finns. sade att hela denna debatt kanske hadevarit onödig om hon tidigare hade fått ta del av de direktiv som förelåg. Nuvar det så att direktiven i frågan som utfärdades sådanadirektiv utfärdas och senast skedde det i är, alltså föreriksdagsbehandlingen av olika skäl var och är hemligstämplade. Det var alltsåförsvarsutskottet som fick ta del av dem. Jag tror också att den förvaltningsom är ansvarig för studierna lämnade en redogörelse för deras begränsning. Detkan förtjäna nämnas att en ledamot av kammaren, som i likhet med hade motionerat i frågan men som var ledamot av försvarsutskottet ochfick ta del av regeringens direktiv, i kammaren förklarade sig vara nöjd ochjag vill minnas också röstade för försvarsutskottets förslag. hade inte fått dessa informationer, och jag beklagar att jag inte varnärvarande och svarade på en fråga som tydligen hade ställts till mig. För min del är emellertid saken fullständigt klar. Vi harredan tidigt insett att vi tvingas till en begränsning av den framtidaflygplansanskaffningen. Redan , inom vars ram i vårasbeslöt att skall utvecklas - vilket vi nu är i färd med - var jutveksamt. Överbefälhavaren sade nej och ansåg att vi inte hade råd till det.Han ville använda ifrågavarande medel som under ytterligarefem är skall läggas ned på utveckhngen av tiU andra uppgifter:dels för att fä ett mera balanserat försvar, dels för att under femårsperiodenförstärka den operativa styrkan. Men för att ha handlingsfrihet pä detta område ansåg vi och därom var vi tämligen eniga att jaktversionen av skulle utvecklas.Att gä längre i vad avser den Viggenteknik som vi är på väg att få har vi inomregeringen från början ansett vara omöjligt. Vi tvingas att studera andramöjligheter för framtiden, framför allt av kostnadsskäl men också med hänsyntill det försvar som vi vill ha framöver. Jag hoppas att det inte skall behöva uppstå någontveksamhet om vad vi har menat. Anledningen till att vi nu talar om tunga ochlätta attackplan är att vi nu har tvä sädana flygplanstyper i . ,som skall ut pä förbanden, kaUar vi för ett tungt attackplan för att skiljadet frän Flygplan 105, som vi benämner ett lätt attackplan. Direktiven tillstudierna är pä denna punkt klara. Det framgår av dem att man, även om man idebatten använder uttrycken "tungt attackplan","ytterligare avancerad flygplanstyp" eller "avancerat attackplan"- eller andra formuleringar beroende på om man är negativt inställd i dettasammanhang eller inte - talar om samma sak. Jag hoppas därför att formuleringenatt man inte studerar ett tungt attackplan inte skall förvilla begreppen sä attnågon tror att detta innebär ett försök att skapa en dimridå.