prot · FV0946 · 1972-12-31 00:00:00 — Sedan gummult hur stutskussun tillförts gunskustoru belopp från såväl som det tidigure tobuksmonopolet. Det är inte merän rimligt utt så hur skett, då förvultur ett så stort eget kupitul somcirku 1 500 miHoner kronor jämte doldu reserver och även Tobuksboluget hur ettmycket stort eget kapitul. En rimlig uvkustning uv kupitulet kun nuturiigtvisäguren krävu. suknus dessu tillskott till stutskussun sedun bådu bolugen hurinlemmuts i Stutsföretugsgruppen, dur koncernbidrugen från dessu företug ger enmöjlighet för Stutsföretug utt drivu allu sinu oliku föriustbringunde företug. I en motion hur moderutu sumlingspurtiet därför krävt uttsådunu koncernbidrag icke skall få förekomma, då statskassan därigenom gårförlustig en stor del uv inkomstskutten. Det kun nämligen icke vuru motiverat,med de speciella förhållanden som föreligger beträffande inkomsterna från dessuföretug, att stutskassan icke skall få del av vinsternu från företugen i frågu.I reservutionen 3 till betänkundet hur därför yrkuts utt koncernbidrug ickeskull lämnas, för utt därmed säkerställu utt stutsskutt kommer utt utgå på deifråguvurunde företugens vinster. Jug ber utt få yrku bifull till de trereservutioner som hur foguts till detta utskottsbetänkande. HerrBERNDTSON i (vpk); När finansministern i propositionen 13förordar åtgärder som syftar till utt vidgu företugens avdragsrätt för bidragfrån ett företag till ett unnut, så är detta ännu ett uttryck för en politiksom gynnar kapitalintressenu. Dennu politik hur vi från vänsterpurtietkommunisternu kritiserat i olika summunhang. Vi har också ställt oss kritiska till den tUltugundesumverkun mellun stuten och privutkupitalet. Finansministern fömtsätter ipropositionen att dennu sumverkun kommer utt öku. A vdragsrätten för koncernbidrag Behovet av samhällsinflytande åberopas som ett skäl förökad sumverkun meUun stuten och det privutu näringslivet. Att de i propositionenföreslagna åtgärdernu på något sätt skulle minsku de privutu kupitulintressenusinflytande är verkligen svårt att finnu. Tvärtom synes den föreslugnuvidgningen uv uvdrugsrätten för koncernbidrag närmust ge den motsuttu effekten;ökut inflytunde för kupitulet. hur uppenburiigen uccepterut tulet om uttde föreslugna åtgärderna skall, som det heter, "ingå som ett led iverksamhet av väsentlig betydelse för lundets ekonomi". Enligt min meningförefuller dettu uttryck vuru en vuriunt uv finunsministerns tes om att"vud som är bru för näringslivet är bru för folket". Dettu kun intevara riktigt eftersom det s. k. näringslivet bygger på det kapitalistiskasystemets profitintressen, vilka står i strid med folkets intressen. I motionen 1482 hur vänsterpurtiet kommunisternu yrkutuvslug på propositionen utifrån de kritisku synpunkter jag här i korthet harberört, och jug ber, herr tulmun, utt få yrku bifull till denna motion. Dennu frågu fordrur tydligen enburt någru fåord från utskottets tulesmun, eftersom riksdugen tidigure i princip hur ställtsig bukom försluget. Det gäller både inrättandet av Asea-Atom och möjligheternaför statliga företag - alltså även för - att ge koncernbidrug. När vi futtude beslutet om utt inrättuStutsföretug AB skrevs klart i propositionen - och det godkändes av -att koncernbidrag skulle kunna ges. Dåvarande statsutskottet ville dockframhålla att dessa bidrag eller internleveranser skulle redovisas tydligt ochöppet, och så har skett i Statsföretags årsberättelse. De har även visats av detvå företug som givit koncernbidrug under förru året, nämligen Tobuksbolugetoch , och de kommer att visas i deras verksamhetsberättelser också . i säger utt det blir ett betydundeskuttebortfull för stuten, men när mun i motionen hur nämnt ett belopp på 130miHoner hur mun helt enkelt räknut gulet. Det är ju egentligen burustutsskutten som försvinner, och den utgör uv koncernbidru-get.Kommunulskutten får det mottagande boluget betulu till de kommuner därverksumheten inom koncernen bedrivs uv de olika koncernbolagen. Som medlem iTobaksbolagets styrelse kan jag sägu utt vi där hur vurit enigu både förru åretoch när vi hur givit koncernbidrug. Vi unser utt skull husummu rätt till koncernbidrug som det privutu näringslivet hur. Aseu-Atom är inrättut från den utgångspunkten utt ASEAhade det teknisku kunnundet men inte tillräckligt med kapital. Därför gick munsamman med staten, som skulle tillskjuta det kupitul som behövdes. behövsdet mera kupitul - det är en kupitulkrävunde industri som mun hur gett sig ini. Muj:t bör hu möjlighet utt ge dispens när det är uv storsumhällsekonomisk betydelse utt nytt kupitul tillföres företuget. Vud sedun gäller i och vpk;smotion är huvudurgumentet i den utt finunsministem i propositionen påståttutt denföreslugnu ordningen skulle öku sumhällsinflytundet. Dettu hur jug emellertidicke kunnut finnu nägonstuns; i stället får vi väl ordnu samhällsinflytundet iföretagen på andra vägar än genom att ge möjligheter tUl skuttefrihet åt ettvisst kupitul som skull tillskjutus. i sude i sitt unförunde uttpropositionen gynnur kupitulintressenu. Jug undrur om inte kupitulintressenuskulle hu vurit mest nöjdu, om de självu huft så mycket kupitul utt de hudekunnut starta och drivu verksumheten i egen regi. De skulle säkeriigen intevelut hu stuten med, men vur det tvunget, eftersom det är en såkupitulkrävunde industri. Med dessuord, herr tulmun, yrkur jug bifull till utskottets hemställun. i (m): Jug vill bura lämnu den uppgiften att vi ivåra beräkningur uteslutunde hur tugit hänsyn till stutsskutten. Överiäggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifull tilldels utskottets hemställun, dels motionen nr 1482 uv m. fl.,och förklarudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr i begärt votering upplästes och godkändes födundevoteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifaller skutteutskottets hemställan i betänkundetnr 11 punkten A 1 röstur ju, det det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit motionen nr 1482. Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Punkten A 2 och punkten B Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 uv herrur Mugnusson i och Söderströmi motsvurande del, och förklurades den förra propositionen varu med övervägundeju besvurud. Sedun i begärt votering upplästes ochgodkändes födunde voteringsproposition; Den sorn vill utt kummuren bifuller skutteutskottets hemställun i betänkandetnr 11 punkten A 2 och punkten B röstar ju, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhur kummuren bifallit reservationen nr 1 av herrar i och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter hu röstut för ju-propo.sitionen. Skatt för gemensamt kommunalt ändamål, m. m. begärderösträkrung verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning guvfödunde resultut: Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 3 uv herrur Mugnusson i och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägunde ju besvurud. Sedunherr Mugnusson i begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuller skutteutskottets hemställun i betänkundetnr 11 punkten C 1 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 3 uv herrur Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Mugnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Denna omröstning guv födunde resultut: Propositioner guvs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservutionen nr 2 uv herrur Mugnusson i och ,och förklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. § 5 Skatt för gemensamt kommunalt ändamål, m. m. Föredrogs skutteutskottets betänkunde nr 12 i uniedning avKungl. Muj;ts proposition 1972:15 med förslug till lug om ändring i uppbördsförordningen(1953:272), m. m. jämte motionen 1 proposition 1972:15 hade Kungl. Muj;t under åberopandeav utdrug UV statsrådsprotokollet över finansärenden för den 28 junuuri 1972föreslugit riksdugen utt untu vid propositionen fogude förslug till 1) lugom ändring i uppbördsförordningen (1953:272), 2) lug om ändringi kommunulskuttelugen (1928:370), 3) lug om skuttför gemensumt kommunult ändumål, 4) förordning omändring i förordningen (1947:576) om stutlig inkomstskutt, 5) förordning omändring i förordningen (1947:577) om stutlig förmögenhetsskutt, 6) lugom ändring i lugen (1962:398) om finunsiering uv folkpensione- Nr 46 ""e"> den 7) lug om ändringi lugen (1962:381) om ullmän försäkring, 8) förordning om ändringi förordningen (1958:295) om sjömuns----------------- samt kommunalt ändamål, m. m. 9) förordning om ändring i förordningen (1968:430) ommervärde skutt, 10) lugom ändring i tuxeringsfö rörd ningen (1956:623). I propositionen hade bland unnutföreslugits en uppräkning frän fem tUl uv utdebiteringen förkommunul skutt för utomlunds bosuttu, som tuxerus i för gemensumtkommunult ändumål. I detta betänkunde behundludes dels den i uniedning uv propositionen väcktu motionen1972:1484 uv herrur Mugnusson i (m) och (), vuri hemställts uttriksdugen skulle untu det vid propositionen fogude försluget till lug om skuttför gemensumt kommunult ändumål med den ändringen utt lugen erhöll UVmotionärernu föreslugen lydelse, innebärande uvslug på propositionen i vud denuvsåg uppräkning uv utdebiteringen tUl , dels den vid början väcktu motionen 1972:424 uvherr Schött m. fl. (m). A. utt riksdugen med uniedning uv Kungl. Muj;tsproposition 1972:15 och med uvslug på motionen 1972:1484 skulle untu vid propositionen fogude förslug tUl 1) lug om ändringi uppbördsförordningen (1953:272) med uv utskottet föreslugnu ändringur i dels2 § 2 mom. i förtydligunde syfte, dels punkten 1 uv övergångsbestämmelsernu, 2) lug om ändringi kommunulskuttelugen (1928:370), 3) lug om skuttför gemensumt kommunalt ändamål, 4) förordning omändring i förordningen (1947:576) om stutlig .inkomstskutt, 5) förordning omändring i förordningen (1947:577) om stutlig förmögenhetsskutt, 6) lug om ändringi lugen (1962:398) om finunsiering uv folkpensioneringen, 7) lug om ändringi lugen (1962:381) om ullmän försäkring, 8) förordning omändring i förordningen (1958:295) om sjömuns-skutt, 9) förordning omändring i förordningen (1968:430) om mervärde-skutt, 10) lugom ändring i tuxeringsförordningen (1956:623), B. utt riksdugen skulle uvslåmotionen 1972:424, iden mån motionen inte kunde unses besvurud genom vud utskottet hemställt. Reservution hude uvgivits uv herrur Mugnusson i (m) och (ni), vilku unsetl utt utskottet under A 3 borthemställu Skatt för gemensamt kommunalt ändamål, m. m. utt riksdugen med bifull tUl motionen 1972:1484 skulleuntu det vid propositionen fogude försluget till lug om skutt för gemensumtkommunult ändumål med uv reservanternu föreslugen ändring. i (m); I detta betänkande föreslås bl. a. uttpersoner som bor utomlunds skull få en fördubblud kommunulskutt. I vår reservution hur jug och unsett uttde motiveringur som hur lämnuts är ytterligt knapphändiga. Denna skattfastställdes 1928 på basis av en utredning . Det haremellertid inte gjorts någon utredning som kun påvisa att de personer sombefinner sig utomlands skulle kunna dra nytta av kommunalskatten i en sådanutsträckning utt det finns uniedning utt fördubblu den. Med hänsyn till utt det icke hur presteruts någru somhelst sukligu skäl för dennu fördubbling hur vi yrkut uvslug på den delen uvKungl. Muj;ts proposition, och jug ber utt få yrku bifull till reservutionen. HerrSCHÖTT (m); Enligt 35 § tuxeringsförordningen skullsjälvdeklurution, som uvgives utun anmaning, avlämnas till ellertill lokal skattemyndighet i det län, där taxeringen skall ägu mm, eller tillordförunden i vederbörunde tuxeringsnämnd. motionerude jag om en sådun ändring i gällundebestämmelser utt deklurution skulle få lämnas till vilken lokul skuttemyndigheteller lärisstyrelse som helst men inte till tuxeringsnämndsordföranden. Dåavyisudes motionen i sin helhet uv skutteutskottet och riksdugen. När motionen återkommer får vi upplevu utt det läggsen proposition i vilken det första yrkundet i motionen, att deklaration skallkunna lämnas tUl vilken länsstyrelse eller lokal skuttemyndighet som helst, ärtillgodosett och utt det nu också tillstyrkes uv skutteutskottet. Jug noterurmed glädje dettu framsteg som innebär en avsevärd fördel för de skattskyldiga.Det gör nämligen deklurutionsuvlämnundet för dem bäde bekvämure och säkrure. Att skutteutskottet ej vurit moget utt nu tillstyrku detundru motionsyrkundet - utt deklurutionen ej längre skull lämnus tilltuxerings-nämndsordförunden - är beklugligt. Den i motionen frumfördu motiveringenför detta yrkande är nämligen sakligt sturk. Efter införundet uvförseningsavgift är det för skydd uv de skattskyldiga och ur säkerhetssynpunktungeläget utt deklurution uvlämnus enbart tUl länsstyrelse eUer lokalskattemyndighet. Bådu kun ordnu det så att uvlämnundet kun ske under för deskattskyldiga bekväma och betryggande förhållanden. eller senure torde vi få mottugu enproposition som innebär bifull till även det senure yrkandet i min motion ochdå kan vi givetvis också räkna med tillstyrkande av skutteutskottet. Dessbättre har vi i praktiken kunnat noteru en uvsevärd förbättring i och med uttfrån och med på deklurutionens fjärde sida intugits en uppmuning till deskuttskyldigu utt lämna deklurutionen till den lokulu skuttemyndigheten, vurs udressockså är ungiven på blunketten. I glädjen över de förbättringar för deskuttskyldigu som vi onekligen kunnut noteru skull jug för dugen begränsumig till dessu kommentarer till utskottets betänkunde. Med anledning av vad sade kanskejug skull tulu om vud det här egentligen innebär som vi nu skall beslutu om jug skall göra det i mycket korta drag. Propositionens förslag innebär utt preliminär, slutlig ochtillkommun-de skutt för fysisku personer och oskiftut dödsbo nu skull debiterusi hemortskommunen ouvsett vur beskattningsorten är belägen. Det är det viktigai denna proposition. Anledningen till att vi fått denna proposition ärhuvudsakligen den skattereduktion och den spärregel som finns i det nyuskuttesystem som trädde i kruft i dol och efter vilket vi hurdeklurerut. Som bekunt skull skutten enligt dettu system reducerus med1 för den som har hemmamake eller för ogift med hemmuvurunde burnunder . Dennu reduktion uvtruppus, som ni uUu känner till, och försvinnerhelt när hemmumuken - eller den ogifta med hemmuvurunde burn under - hur4 i inkomst. Vidure hur vi tvä spärregler. Den enu spärregeln gällerför beskuttningsbur stutlig inkomst där skutteuttaget är begränsat till 80procent. Den andru spärregeln gäller för förmögenhetsskutten där skutteuttugetär begränsut till beroende på om beloppet överstiger200 000 kronon Dettu är alltså unledningen till utt mun föreslår uttdebiteringen skull ske i hemortskommunen. är det sumtidigt här ett förslug om utt mun skull höjufrån till utdebiteringen för kommunulskutt för utomlundsbosatta som taxeras i för gemensamt kommunult ändumål. Jag skull integå in på övrigu detaHer i detta. Detta förslag är ju enhälligt tUlstyrkt utomhöjningen från . Vi menar att det väsentligaste inte är attden utomlunds bosatte inte kan utnytda det ullmännus tjänster här i lundet. Detkun inte en sjömun heller. Hun befinner sig oftu fleru månuder utomlunds ellertill sjöss. Ändå får han erlägga en kommunulskatt som motsvurur en utdebiteringpä . Det är ulltså en väsentligt högre beskuttning trots utt hun idessa full befinner sig i summu situution som de utomlunds bosuttu som dethärar frågu om. Det finns ock.så mångu undra medborgare som anses bosatta härfastän de på grund av urbete eller på gmnd av något annat skäl befinner sigutomlunds . De får ingu skuttelättnuder fördenskull. Vi unser föHuktligen utt det ur synnerligen befogut utthöju den utdebitering som hur gällt sedun 1928 från till 10 procent.Det blir ändå en mycket förmånlig beskuttning. Och, , som en föHd UVutt mun gör dennu konstruktion hur vi ock.så kunnut gå med på en ändringinnebärunde utt man skall kunnu avlämna deklaration till annun länsstyrelseeller lokul skuttemyndighet än den där tuxeringen skull ske. Sä enkelt är det isjälva verket, och vi är inte så tUl den grud konservutivu i skatteutskottetutt vi inte tycker utt förnuftigu förslug som dessu skull kunnu genomförus. Skatt för gemensamt kommunalt ändamål, m. m. Skatt för gemensamt kommunalt ändamål, m. m. Däremot vill vi inte ansluta oss till yrkundeutt mun inte skull få lämnu självdeklurution till tuxeringsnämndens ordförunde.Vi menur utt det skulle medföru nuckdelur för de skuttskyldigu. Som uvslog riksdugen ett liknunde förslug förru året. Mun hude då en mycketsturk motivering för dettu, och jug fömtsätter utt den är giltig också i år.Ingu nyu synpunkter hur unförts, vurför jug yrkur bifull till utskottetsförslug, som innebär att yrkande i denna del avslås. HerrSCHÖTT (m); Det böriur bli litet sent, och jug hude ingetyrkunde. Lät mig emellertid bura säga att det inte är rimligt utt bibehållusystemet utt självdeklurution skull kunnu uvlämnus till tuxeringsnämndensordförunde. Det hur nämligen nu införts förseningsuvgift, och mun måste därförhu kontroll över utt deklurutionen hur lämnuts in i rätt tid. Taxeringsnämndensordförande hur i regel ingen expedition, mångu ordförundeposter är vukuntu, ochdet finns mångu andru olägenheter med nuvarande system. Jag skall mte tröttakummarens ledumöter med utt räknu upp dem. Jug vill buru vädju tUl den som ärintresserud att studera motionen 424. Det finns anledning utt återkommu i dennufrågu. Till slut: Kommer förslugen från rätt håU, brukurskutteutskottet tillstyrku dem. Jug hur gott hopp om utt det frumöver kun kommaen proposition med det förslag för vUket jug tulut. Överiäggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifull tilldels utskottets hemställun, dels utskottets hemställun med den ändring däri somförunleddes uv bifull till reservationen av herrar i ochSöderström, och förklarades den förru propositionen vuru med övervägande jabesvarad. Sedun i begärt votering upplästes och godkändesfödunde voteringsproposition; Den som vill utt kummuren bifuller skutteutskottets hemställun i betänkundetnr 12 röstur ju, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhur kummuren bifullit utskottets hemställun med den ändring däri som föranledes av bifall till reservationen av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstur för ju-propositionen. Dåherr Mugnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv födunde resultut; § 6Ökad decentralisering och stärkt lekmannainflytande inom förvaltningen m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkunde nr 12 i uniedning uv motioner om ökad decentraUsering och sturktlekmunnuinflytande inom förvultningen m.m. I detta betänkande behandlades motionen 1972:290 uv m. fl. (c) vuri yrkutsutt riksdugen skulle hemställu hos Kungl. Muj;t om en parlumenturisk utredningungående åtgärder för ökad decentralisering och förstärkt lekmannainflytandeinom den offentliga förvaltningen i enlighet med vud som anförts i motionen. Ökad decentralisering och stärkt lekmannainflytande inomförvaltningen m. m. motionen 1972:795 av m. fl. (m) samt motionen1972:808 av herrar () och i (fp). besvurude med vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av herrar i Luttru, Boooch Fiskesjö (sumtligu c), vilku unsett utt utskottet under 1 bort hemställu, att riksdugen beslutude utt ge Kungl. Muj:t till kännu vadreservunternu unfört i uniedning uv motionen 1972:290. Till betänkundet hude foguts ettsärskilt yttrunde uv herrur () och (). I en principiellt hållen purtimotion tillårets riksdug, motion nr 290, har tagit upp en rad frågor som rörförvaltningen. Med hänsyn tUl den sena timmen skaU jag avstå från en merautförlig redovisning och argumentering och nöja mig med några få ord. Motionen uppehåller sig särskilt viddecentraliseringsfrågan och önskemålen om vidgat lekmannainflytande inom denoffentliga förvaltningen. Motionen anvisar en rud vägur, på vilku man kanuppnå detta. Genom en ökad decentralisering av beslutsfunktionerna, genom ökadkommunaHsering och genom vidgat lekmannainflytande i stutligu orgun pä olikuplun uppnår mun enligt vår mening bättre närkontukter mellun beslutsfattare ochde medborgare som berörs uv besluten, och man öppnar möjligheter till insyn ochvidgud medbestämmunderätt. Därmed uppnår mun också större flexibUitet, högreeffektivitet, förbättrad service och ökad rättssäkerhet. 8 protokoll 1972. Ökad decentralisering och stärkt lekmannainflytande inomförvaltningen m. in Den målsättning som motionen anger har vi ytterligureunderstmkit i den reservution som är fogud tiU utskottets betänkunde. Jug ber,herr tulmun, utt få yrku bifull till reservutionen uv i Luttru m.fl. I betänkunde nr 12behundlus frågor om decentrulisering, delegution och lekmunnuinflytande inomden offentliga förvaUningen. Sumtligu borgerligu purtier hur genom motionervisut sitt intresse för dessu frågor. Moderutu sumlingspurtiet hur för sin deltugit upp dem dels i sin storu partimotion, nr 294, dels i en enskild motion,nr 795, uv m. fl. Med tillfredsställelse konstuterur jug den storu enighet somrått i vid behundlingen uv dettu ärende. Allmänt betygurmun sitt intresse för en utveckling mot ökud decentrulisering, delegution ochvidgat lekmannainflytande. Efter en redogörelse för vud som de senuste årenskett i positiv riktning på detta område erinrus om vissu pågående utredningur.Slutligen hemställes att skaU förklaru motionerna besvurude med vadutskottet anfört. Jug ber utt få yrku bifull tiU dennu hemställan. i EskUstuna (s): Som påpekude rådde en gunsku storenighet i utskottet, och vi vur därför något förvånude över utt intekunde ansluta sig till de tre övriga partiernas ståndpunkt. Men i de frågor somhär aktualiserats decentralisering, frågan om delegation, frågan om ettlekmannainflytande - pågår strävanden som i hög grad överensstämmer medönskemål som framförts i motionen. Skulle jag framföra en synpunkt medanledning av anförande så skulle det vara att när man talar omdecentralisering rör det sig ju inte bara om att flytta över beslutsfunktionerfrån stutlig nivå tiU lokul, kommunul nivå utun oftu också utt flyttu överfunktioner från stutlig centrul nivå till statlig regional och lokal nivå. Vi strävar här efter att få ett inflytande frånfolkstyrets sidu såsom säges i reservutionen. Jug vUl betona att även denstatliga förvaltningen ytterst vilar på folkstyre och är understäUdmedborgarnas intentioner uttryckta i vul, så utt mun här ulltså kun åstudkommudet som ur det viktiguste, nämligen godu resultut exempelvis inomregionulpolitiken genom både statliga och kommunala förvaltningsorgan. Med dessuord yrkur jug därför bifull till utskottets hemställun. I dessu viktigu frågor om decentruliseringoch ökut lekmunnuinflytunde i förvaltningen är meningsskidaktigheterna ringa.Givet är att överföringen från central tiU lokal nivå kan ha storuregionulpolitisku konsekvensen I vårt särskildu yttrande erinrur ochjag om vår motion nr 204 som hänvisats till inrikesutskottet. I dennu pekas påmöjligheterna att sammanväga de regionalpolitiska, närdemokratiska ochekonomiska aspekterna med en förbättrad effektivitet i förvultningen. Med erinrun om dettu yttrunde ber jug utt fåyrku bifuU tUl utskottets förslug. i Eskilstunu erinrude om uttmotionen fått ett positivt mottugunde i utskottet och det är väl i och för sigriktigt. Hun uttulude sin förvåning över utt inte kunnut unslutu sigtill majoritetsskrivningen. Det beror bl. u. på utt utskottmujoriteten på ettpar ställen i sin skrivning sätter kravet på decentrulisering i motsatsställningtill dels effektiviteten, dels rättssäkerheten. Vi delar inte den tvehågsenhet som utskottsmajoritetenvisar på dessu punkter.