prot · FV0949 · 1972-12-31 00:00:00 — Men om vi ser pä detsom vi skulle kunnu kullu för ukademikertätheten i näringslivet i vårt landjämfört med ukudemikertätheten i t. ex. Ameriku, finner vi utt mun där harkunnut tillgodogöra sig den långtidsutbildade urbetskruften på ett helt unnutsätt än vud vi hur gjort i vårt lund. Det är ingen som påstår attdetta hur vurit till men för det umerikanska näringslivet. Snarare torde detligga till sä att dessa människor har gjort en insats av betydelse pä de posterdär de har blivit placerade. Om man nu i dennu svåru situution för de här gruppernusäger utt mun skull vidtu särskildu åtgärder, så kun jug inte förstå hur detkun beskrivus som någon sorts konservutivt - helst skulle väl viHusägu reuktionärt - tänkesätt. Det är utt tu hänsyn till verkligheten sådun denär - utt det under loppet uv någru få år kommer utt finnus mellun 30 000 och 40000 människor som inte kun fä en syssel.sättning som svurur mot den utbildningvi ullu hur vurit överens om att medverka till utt de skull få. I ulluutbildningspolitisku diskussioner som vi hur huft här har man slugit sig förbröstet och tulut om utbildningsexplosionen och hur värdefull den hur varit.Det är nu dessa människor skull ut, och är det inte sä skojigt utt hu demlängre, och mun vill inte göru någonting för utt ta tUl varu derasarbetsinsatser. , hur kommer de människomu utt reugeru sommun inte vill hjälpu till jobb i de här summunhungen jobb som svurur motderas utbildning, mot de insatser ochansträngningar som de har gjort? De blir kanske inte det salt i samhällskroppensom vi tycker är särskilt nyttigt och särskilt lämpligt. i är inte inne i kummuren , menjug skull be utt få i minnet återkullu litet uv vud hun sude då hun tulude påcenterpurtiets vägnur, Sedun jug nu hur tulut med i Stockholmbehöver jug inte sägu så mycket. Även i konstuterude utt denurbetskraft som jag har tulut om har haft vissa svårigheter att fåsysselsättning. Och så sade han att den arbetskraften dock har enreferensbakgrund och plattform som gör att de kategorier han tidigare hadetalat om -handikappade, medelålders kvinnor och några till - kan uppfatta denställning denna akademiska arbetskraft har som avundsvärd. Ja, är det enavundsvärd situation jag hur beskrivit för de här gruppernu? Jug sude utt dekom från de friu fukulteternu. I synnerhet är det de som ärsumhällsvetenskupligt utbUdude som går till en mängd sociulu dänster avoliku slug, vilka förvisso inte ligger särskilt högt upp på löneskalan. Det ärdessa grupper som betraktas som avundsvärda, och det är om dessa grupper somherr i säger att de får nog räkna med en omstruktureringockså.av lönerna. Det är, som jag sade, inte de som har särskilt bra betalt somskall bli föremål för en sådan här löneomstrukturering. har vi ju en vissförkärlek för främmande ord. När i använder ordetomstrukturering av lönen det var egentligen detta jag skulle ha frågat herrNilsson om - betyder det väl i själva verket lönesänkning. Jag ber att få yrka bifall till reservationen6 beträffande slussningscentraler på arbetsförmedlingarna för nyexamineradeukudemiker och gymnusister och till reservutionen 15 beträffundeflyttningsbidrug till nyexuminerude. Anslag till arbetsmarknad m. m. HerrPERSSON i (s) kort genmäle; Här bekräftar ju buru helu dettusnedtänkunde. Hun går upp och böriur tula om grupper. Är det inte individersom skall beredus urbete efter förutsättningar och möjligheter förnäringslivet, ? Det är klurt utt det är det. säger utt sumhället hur sutsut så och så ochutt det hur kostut . Vud burenkroppsur-beture som sutsar ungu år upp till 25, 30 eller på ettkroppsurbete, som han lär sig utan och innan, och som är enormt nyttig iproduktionen? Han ut i urbetslöshet! Det hur uldrig orout moderutusumlingspurtiet. Vud är det för märkvärdigt med en ukudemiker? Är det intevärt 30 000-40 000, , utt få dennu gedignu utbildning, dennufärdkost genom Hvet? För övrigt tur ni ulltid hem de där pengurna förr ellersenare, om ni inte får dem den dag ni går ut genom universitetsporten. Jug gårförbi resonemunget om - jug hinner inte tu upp det. En som öppnur en korvkiosk i dug och kunske får spenderu50 000-100 000 - vilku risker tur inte hun! En åkure som skull skuffu sig enlastbil för 130 000-140 000 - vilka risker tar inte han! Anslag tUl arbetsmarknad m. m. hopplöst,, att plocka fram akademikerna och göra dem till någon sortsmartyrgrupp som, om de inte har det serverat på allt sätt när skolan är klar,har råkat speciellt illa ut. Det är vad vi alla kan göra, och vi skall behandlaalla efter samma modell. Det resonemang som fört här har SACOunder sammanträden som jag vurit med om under årens lopp uldrig unslutit sigtiU. Men i höstus, när urbetslösheten blev stor, gick mun tUl Arbetsgivureföreningenoch regeringen och tyckte utt det skulle skupus speciellu ukudemikerdänster.Det är en ny modell från som mun inte hur stått för i nägru lönepolitiskuresonemung förut, utun då hur mun sett ärbetsmarknadspolitiskt och liberalt påden här situutionen. () kort genmäle; Det är inget märkvärdigt med ukudemiker. Deär inte märkvärdigure när de är urbetslösu än när undru är det. MenukudemUcer-nu är meru svårplucerude på de jobb som de är utbUdude för, och detär det som skupur svärighetemu, det är det som ställer kruv på speciellumänniskor som kan deras problem och vet vad de kan användas tUl i oUkanäringslivssammanhang. Jug vet mycket väl utt i menur uttmänniskor skull sättas in ungefär var som helst - man skall vara ung och friskoch stark, och så skall mun' sättas in på vilket jobb som helst. Underberedskapstiden låt oss gå tillbaka till , talade viväldigt mycket om nödvändigheten av att sätta rätt man på rätt plats. Och detär fortfarunde en frågu om utt sättu rätt mun på rätt pluts. Det är riktigure,föreställer jug mig, utt sättu en mun eller en kvinna som hur fått en UtbUdninguv ett visst slug där såväl sumhället som individen hur bidragit tillutbUdningskostnudernu - på ett jobb där hun eller hon kun göru en insuts och dåäven kan betulu sina studieskulder. Det är egentligen detta som jag hur tulutom helu tiden. HerrPERSSON i (s) kort genmäle; Det är en myt utt ukudemikernu är merusvårplucerude än andra, särskilt om de - som vi här har tulut om - just huruvlugt sinu exuminu. Skulle dessu ungdomar hu svårure för utt få och tu ettjobb på den ullmännu arbetsmarknaden än låt mig säga de hundrutusentulsmänniskor över 50 eller som blir urbetslösu vurje år och som befinner sigi mer eller mindre nedsliten fysisk och psykisk kondition? Nej, ,det är,en konstruktion! Akudemikernu hur väntut sig utt få spela en viss roll,därför blir det svårt. Man kun givetvis ställu upp ideul och hu förväntningursom gör pruktiskt tuget vude urbete omöjligt. Men om mun nöjer sig med summuförväntningur och krav som andru människor, så blir bilden en helt unnun förukudemikernu. Och blir sunningen den, utt de som hur alldeles speciellaförutsättningur utt hävdu sig på lönemurknuden - om jug nu turukudemikernu som grupp, vilket mun kan göra i detta sammanhang är justakademikerna. De har alldeles speciella förutsättningar i det fallet. Ochdärför talar här för det gamlu konservutivu systemet i vårtsumhälle. Hun slåss inte för något berättigut intresse. Låt mig emellertid, herr tulmun, för utt undunröju vurieförsök utt misstänkliggöru minu ord sägu, utt jug självfullet menur detsummusom mun gör t. ex. inom LO-rörelsen, utt vi skull försöku finna udekvatusysselsättningur med hänsyn till vurje individs förutsättningur och intressen.Men det är en suk, och det skull gällu för ullu. Och får vi inte monopoliseraen del av lönemarknaden för vissa grupper. Dä skall vi hälla hela frågan öppenför en saklig analys. Då först kommer vi rätt. För mig betyder det ingenting om någon är akademiker ellerinte. Det som betyder något är vud mun kun, vad mun vill och vud mun lämpur sigför. Anslag till arbetsmarknad m. m. () kort genmäle: Jug skull inte föru någon löneförhundling härmed i . Det kun vi göru någon annanstans. Det hör intehemma i denna diskussion. Men jag vill fråga : När vi talade omutbildningsexplosionen, varför sade ni socialdemokrater då aldrig att detkunde bli sä som det nu har blivit? När ni stod här och slog er för bröstet,varför upplyste ni då inte om att det för de ungdomar som kände sig drugnu tillvidureutbildning skulle kommu en urbetsmurknudssituution som innebur risk förutt vurunnun eller vur tredje uv dem uldrig skulle få något jobb inom detområde som de höll pä utt utbildu sig för? Vurför sude ni inte det? i Alvestu (c); Jug skull uvslutningsvis unlägga någrusynpunkter och göru ett pur kommentarer till vud inrikesministern sadetidigare. Jug tyckte utt inrikesministern vur ulltför optimistisk,när hun bedömde dugens konjunkturbild. Jug tror tyvärr inte utt vi kun vuruliku optimistisku. Inrikesministern grundude sin optimism på två ting, dels påprofessor uttulande i går vid Spurbunkernus banks bolugs-stänimu,dels pä det förbättrude urbetsmurknudsläget inom byggsektorn. Jag har buru lästBörje Krughs uttulunde i en tidning, men jug hur funnit utt där finns en heldel reservationer. Professor säger föHunde, om nu tidningen återger rätt:"En inhemsk konjunkturförbättring verkar vara på gång förnärvurande." Professor betonude dock utt en förbättring beror på ivud mån urbetstidsförkortningen kompenserus med nyunställningar och menade uttdettu har skett i alltför liten utsträckning. Vad sedun gäller det undru som inrikesministern grundudesinu bedömningur på är det riktigt utt urbetslösheten för gruppen träarbetare,rörarbetare, murare och betongarbetare hur minskut med 2 265 mun jämfört medförru året. Men om vi skull få den rättu bilden där måste vi också se efter hurmånga i denna grupp som fanns i beredskapsarbete och hur mångasom finns i sådunt urbete . Då finns det buru siffrornu per den sistufebruuri, men de skiHer sig troligen inte mycket från dagens siffror. I gruppenträarbetare, murare, betongarbetare m. fl., som det heter iarbetsmarknadsstatistiken, var I 905 personer sysselsatta iberedskapsarbete, medan det var 6 516 personer idenna grupp som var sysselsatta i Anskig tiU arbetsmarknad m. m. beredskapsarbetare alltså 4 611 fler än . Arbetsmarknadssituationen är såledesbättre på grund av detta. Men det säger såvitt jag förstår inte attkonjunkturbilden har förbättrats. De frågor man då måste ställu sig är: Hurblir sysselsättningsläget när mun om någon månud kunske tvingus att dra in endel av beredskupsurbetenu? Hur vi sysselsättning i stället för dessu människor?Om inte och om pengurnu då är slut, hur vi då möjligheter utt få frum merupengar?Tyvärr tror jag inte vi kun vara så optimistisku. Men jug vill heltinstämmu med inrikesministern när hun säger att det är farligt utt spridupessimism; vi bör tvärtom på allt sätt försöku vuru optimistisku men grunda detpå det fuktisku läget. Jag vill också understryka behovet uv mer av hulvskyddudsysselsättning. Jug viU även instämma i vad som har sagts här om värdet av deförbättringar som skett när det gäller statsbidragsgivningen för dessa plutser.Jug ifrägusätter om mun inte inom ullmän förvultning när mun nu i lundsting ochkommuner börjur göra upp personulstuter skulle kunnu gå igenom på vilku områdenman kan inrätta halvskyddade platser. Jug tror utt det finns mångu områden därmun skulle kunna placera människor i halvskyddad sysselsättning. HerrOLSSON i (vpk): Jag skulle egentligen hu begärt ordettidigure för en replik till i , som avfärdade vår motion764. Jug vill nu i stället i slutet av debatten med någru få ord frumföru vudjug hude utt sägu. I motionen ställs ett kruv, och det vur det , nämligen "utt den lokulu fuckligu orgunisutionen ulltidberedes möjlighet utt deltu i förhundling om urbetsunvisning i vilketsummunhung den urbetssökunde uvböjt erbjudet arbete". sägerutt mun då drar in okunnigt folk i jobbet och att detta är ett utslag av småaktighetoch grupptänkunde. Jag tycker att det är en konstig värdering av de lokalafackliga organisationerna. Jag tror inte utt flertalet medlemmar delar hunsvärdering tvärtom. Derus kritik riktur sig kunske mer mot de centruluorgunisutionemu, dvs. Men dettu är inget utt göru till föremål fören kummurdebutt, utun jag tycker att själv inom rörelsen skallklara upp detta uttalunde om de lokala fackliga organisationerna. Vad som är anmärkningsvärt är att inte verkarvara medveten om att arbetslösa ofta anvisas arbeten på arbetsställen där detinte råder uvtulsenliga förhållanden och ändå blir avstängda frånu-kusseersättning. 1 den industri där jag urbetur byggnudsindustrin - är detvunligt utt man blir skickad tUl s. k. skuttar och egnahemsbyggure som erbjuderen kontant betalning ullt i ett utun skutt, försäkring och unnut som bordegällu. Även när mun awisar sådanu urbetserbjudanden kan man bli avstängd. Detär detta vi har velat komma till rätta med. Det har i flera fall förekommit -detta har framgått bl. a. av uppgifter i pressen - att folk blivit skickadetill mycket konstiga arbetsplatser där man kan förstå att de inte vill urbetaeller slutur redun efter någon dug när de murker utt det råder en rudmissförhållunden. Det är då inte för mycketbegärt utt den lokulu fuckligu orgunisutionen får deltu i förhundlingurnu. Detär ulltså inte meningen utt mun skull vuru med vid vurie tillfälle utun endustdå en urbetssökunde hur uvböjt erbjudet urbete. i (s): Vud jug slog fust, i ,vur utt det är helt orimligt utt tänka sig utt vurje lokulorgunisution i dethär lundet skull hu den överblick över näringslivet oliku yrken och ullt som krävs för utt bedömu det här. Det är svårt för en arbetsförmedlare ellerför ett urbetsförmedlurkollektiv, men de sysslur i alla fall professionellt meduppgiften, under det att varie styrelseledamot, t. ex. i en facklig organisation,är knuten tiU sitt specieUu yrke. En UV svugheternu med arbetslöshetsförsäkringen i dug ärutt den är uppbyggd på yrkeskårer och förbundsvis med litet oliku pruxis. Vurtskulle det tu vägen, om mun skulle låtu uvgörundet fulla pä varie lokal plutsefter lokul bedömning, känslu för yrkesgemenskup och ullt? Det gär ju inte. Slutligen, herr tulmun, säger utt folkhänvisus till urbeten som inte är uvtulsreglerude. Men förfuttningen är sådunliksom också tillämpningen utt man inte behöver tu något urbete som inte är ikluss med för branschen gällande avtal. Vägrar man tu ett sådunt urbete får mununderstöd utun muistu tvekan. Mun kun t. o. m. vägru på mindre gruvu grunderoch ändå få understöd. Den frågun hur vurit uppklarad ända sedan vi fick arbetslöshetskasseförsäkringi modern utformning. Anslag till arbetsmarknad m. m. i (vpk): Med uniedning uv det sistu vUl jag sägu uttherr i inte är riktigt underkunnig om hur det fungerur ute idet pruktisku livet. Mun behöver buru läsu i pressen vud som hur berättuts därom vissu händelser. Vud beträffur den lokulu fuckliga organisationen står detatt den skull deltu i förhundling. Jug hur ju den uppfuttningen utt de lokulufuckligu orgunisationernu lika väl som förbundsorganisationerna har tilluppgift att föra medlemniurnus tulun och kämpu för dem. Men i det här falletskull mun uUtså överlåtu det enburt tiU överorgun. Det är uUdeles uppenburt utten lokul fucklig orgunisution måste hu bättre kännedom om orsukernu till utt ensom hur blivit unvisud urbete uvvisur detsummu. Orgunisutionen kun bl. a. kännatUl arbetsgivaren sedan gammalt. Överläggningen var härmed slutud. Vud utskottet anfört godkändes. Vud utskottet anfört godkändes. Anslag tiU arbetsmarknad m. rn. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservutionen nr 1 uv herrur i Ärviku och Ekinge, ochförklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedanherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes födandevoteringsproposition: Den som vUl utt kummuren bifuUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 4 mom. 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhur kammaren bifaUit reservutionen nr 1 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarudes flertulet uv kammarens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning gav födunde resultat: Utskottets hemstäUun bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservutionen nr 2 av i m. fl., ochförklurudes den förra propositionen vura med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes födandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller mrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 4 mom. 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav födunde resultut: i (fp) unmäldeutt hun uvsett att rösta nej men UV misstug nedtryckt ju-knuppen. Propositioner guvs på bifull tUl dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 3 uv , och förklurades denförru propositionen vura med övervägande ja besvurud. Sedun votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som viU utt kammuren bifuUer inrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 4 röstur ju, den det ejviU röstur nej. Vinner nejhur kummaren bifulUt reservutionen nr 3 uv . Anslag tiU arbetsmarknad m. m. Vid omröstning genom uppresning förklurudes flertulet uvkummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Propositioner guvs på bifaU tUl dels utskottetshemställun, dels reservationen nr 4 av herrur i och Ekinge, ochförklurudes den förra propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr Ekuige begärt votermg upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuUer inrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kummuren bifaUit reservationen nr 4 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummarens ledamöter hu röstat för ja-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparut.Dennu omröstning gav födande resultat: Propositioner gavs på bifuU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m. fl., ochförklarades den förru propositionen vuru med övervägande ju besvurud. Sedunherr begärt votering upplästes och godkändes födunde voteringsproposition: Den som vUl utt kummuren bifuUer inrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 6 röstur ju, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhur kammaren bifuUit reservutionen nr 5 av i Anslag till arbetsmarknad m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet uvkammarens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning guvföHunde resultut: Propositioner gavs på bifuU till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 6 av herrur och , ochförklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr begärt votering upplästes och godkändes födunde voteringsproposition: Den som viU utt kummuren bifuUer mrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 4 mom. 7 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhur kammaren bifullit reservationen nr 6 av herrur Vid omröstning genom uppresningförklurades flertulet av kummarens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning guv föHunde resultut: Utskottets hemställun bifölls. Propositioner guvs pä bifull tUl dels utskottetshemstäUun, dels reservutionen nr 7 uv , och förklurudes den förrupropositionen vuru med övervägunde ju besvarad. Sedan iKristinehumn begärt votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuller inrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 9 röstur ju, den det ejvUl röstur nej. Vinner nej hur kam muren bifulUt reservutionen nr 7 uvherr Lorentzon. Vid omröstning genom uppresning förklurudes flertulet uvkummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Då iKristinehumn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsupparat. Dennu omröstning guv födunde resultut: Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 8 av herrur i Ärviku och Ekinge, ochförklurudes den förra propositionen varu med övervägunde ju besvurud. Sedanherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes födandevoteringsproposition: Den som viU utt kummaren bifuller inrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 10 röstar ja, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifuUit reservutionen nr 8 av herrur i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning guv födande resultat: Anslag tiU arbetsmarknad m. m. Propositioner gavs på bifuU till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 9 av herrar i och Ekinge, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ju besvurud. Sedunherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes födundevoteringsproposition: Den som viU utt kummuren bifuUer inrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 11 röstur ju, den det ejvUl röstur nej. Vinner nejhar kammuren bifuUit reservutionen nr 9 uv herrur i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet av kammurens ledamöter hu röstat för ja-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav födande resultat: Propositioner guvs på bifull tUl dels utskottets hemställan, dels Anslag tiU arbetsmarknad m. m. reservationen nr 10 av herrur i Ärviku och Ekinge, och förklurudesden förru propositionen vuru med övervägande ja besvarad. Propositioner guvs på bifuU tiU dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 11 uv , och förklarudes denförru propositionen vuru med övervägunde ju besvurad. Sedun iKristinehamn begärt votering upplästes och godkändes födandevoterings-proposition: Den som viU att kummuren bifuUer inrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 13 röstar ja, den det ejviU röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservationen nr 11 av . Vid omröstning genom uppresningförklarudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr Mugnusson i Kristinehumn begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHande resultut: Propositioner guvs på bifuU tiU dels utskottetshemställan, dels reservutionen nr 12 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ju besvarad. Sedan iKristinehamn begärt votering upplästes och godkändes födande voteringsproposition: Den som viU att kammuren bifuller inrikesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 14 röstur ju, den det ejviU röstur nej. Vinner nejhar kummuren bifaUit reservationen nr 12 av . Vid omröstning genom uppresningförklarudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr i Kristinehumn begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv födunde resultut; Utskottets hemstäUan biföUs. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemställun, dels reservutionen nr 13 uv i Ärvikum. fl., och förklurudes den förrupropositionen vura med övervägande ju besvurud. Sedun i Ärvikubegärt votering upplästes och godkändes födunde voteringsproposition: Den som vill utt kummaren bifuUer inrUcesutskottets hemställun i betänkundetnr 3 punkten 4 mom. 18 röstur ju, den det ejviU röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 13 uv i Anslag tiU arbetsmarknad m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarudes flertulet uvkummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Då i Ärvikubegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsuppurut. Dennuomröstning guv födunde resultut: Utskottets hemställun bifölls.