prot · FV0989 · 1972-12-31 00:00:00 — Då underkänner han också de normer som lantbruksnämnderna gårefter, och det får man inte göra om man är en ärad ledamot av kungl.lantbruksstyrelsen. i menar vidare att vi inte skallbry oss om timlönen utan att det är famUjeinkomsten som betyder någonting. Kandå förklara för mig varför man till en jordbrukares årslön förstskall lägga eventuell kapitalinkomst, därefter eventuell inflationsvinst ochsedan även hustruns och barnens arbete för att komma upp i en jämförelse medindustriarbetarens årslön? Inom vilket annat yrke går man efterfamiljeinkomsten när det gäller att fastställa lönsamheten? Jag vet inget annatyrke där man gör det. Om i räknar ut arbetsinkomsten fören jordbrukare som har och jämför den med en industriarbetaresinkomst skall han finna att industriarbetaren har mer irenodlad arbetslöneinkomst. Jag upprepar frågan varför en jordbrukareseventuella kapitalinkomst, fruns och barnens arbete skall räknas in när detgäller att fastställa lönsamheten. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. HerrKRÖNMARK (m) kort genmäle: i ägnar sig ganskamycket åt innanläsning och han viftar med ett specialhäfte som bl. a. skulleinnehålla de borgerliga reservanternas skrivning jordbruksutredning.Om i tittar litet närmare i det där häftet skall hanfinna en speciell reservation av mitt partis representant i utredningen,nämligen . 1 den reservationen hävdade han de principer som jagredogjorde för i min tidigare replik. Sedan vill jag ställa ytterligare en fråga till herrPersson i . Han har tidigare från talarstolen refererat 1960 årsjordbruksutrednings bedömning av prissystemet. skrev ju under denutredningens betänkande, som alltså gick mycket kraftigt emot en lågprislinje.När jag läser de här handlingarna kan jag i och för sig hysa en viss förståelseför , för skrivningen är minst sagt en aning kryptisk här. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. rn. äri dag givetvis inte beredd att föreslå en lågprislinje, men innebär det härverkligen att är på glid? Löper vi risken att densocialdemokratiske jordbruksministern kominer att skriva direktiv som tvingarden här utredningen att pröva en övergång till lågprislinje? I så fall har desvenska jordbrukarna verkligen anledning att vara oroade . i (s) kort genmäle: och jag kan ju inveckla oss i endiskussion här som kan sluta nästan var som helst, och jag skall därför intereplikera honom. i Skegrie frågade mig indignerat: VUl herrPersson tillmäta famUjeinkomsten den här betydelsen? Först har här och sagt att arbetsgruppen i är en fin grupp. Den hargjort de här beräkningarna. Men det är ju den som har sagt att man skall räknamed familjeinkomsten. i Skegrie, som är från ochsåvitt jag vet också är suppleant i lantbruksnämnden, tala med dem om det här.Om läser den där handlingen med en smula noggrannhet det har jaggjort - skall han finna en fotnot som anger att den där jordbrukarfamiljen intehar några mjölkkor. På 40 hektars jordbruk har de . förstår väl att om man i det jordbruket räknar med förfrun och alltså slår ut inkomsten på i stället för 2 400 så fårman denna låga timlön. Det är som sagt den här arbetsgruppen som har angivitatt man skall räkna med familjeinkomsten. Jag bara refererar det. Jag ber om ursäkt. Hans partikamrat herrHieggblom ville inte ha någon gräns utan han ville att det hela bara skulle fålöpa. Jag ber att få ändra mig på den punkten. Men han var en ropandes röst iden stora utredningen. HerrJONASSON (c): . Jag skall först be att fä instämma i desynpunkter som i Skegrie har lagt här tidigare. Jag skulle för tala något om reservationen 3 vid utskottsbetänkandel. Den gäller stöd tillrationaliseringen av jordbruket i norra . Låt mig till atl börja med säga att jag hälsar medtillfredsställelse många av de förslag som propositionen 79 innehåller, förslagsom vi från sida har väckt. Jag vill också säga alt det härär ett steg i rätt riktning. Det gäller då stödet till mjölkproduktionen menockså stödet till miljövårdande åtgärder inom jordbrukels område. Jag konstaterar alltså med tacksamhet att de förslag somvi tidigare lagt nu har kunnat realiseras. Mjölkproduktionen har ju sjunkit oroväckande. Det berorväl till stor del på dess dåliga lönsamhet. Vi har emellertid fåttprisförbättringar . Det har också blivit utbyggda stödåtgärder förrationaliseringen. Man kunde kanske tro att minskningen i mjölkproduktionendärmed har stoppats, men jag anser för min del att detta endast är tUlfälligtdärest det inte blir möjligheter att sätta in ännu starkare åtgärder. ensnedvridning i åldersfördelningen bland jordbrukarna. Vi riskerar en starkavgång från jordbruket. Säkerligen blir det rätt svårt att rekrytera nyajordbrukare i tUlräcklig omfattning. De förbättringar som föreslås i propositionen 79 avinvesteringsstödet för mjölkproduktionen är nödvändiga, men de går enligt vårmening inte tillräckligt långt på alla punkter. Vi har från krävt attrationaliseringsarbetet främst skall inriktas på en successiv uppbyggnad avrationella familjeföretag. Med hänsyn till den situation som för närvaranderåder - jag tänker på mjölkförsäljningen, på de beredskaps-mässiga aspekterna,på glesbygdsproblemen, på miljöfrågan och inte minst på den brist påsysselsättning som råder - anser vi att man borde ha gått litet längre i dettafall. Stödet bör ges också till kombinerade jordbruk, till deltidsjordbruk ochäven till nyetablerade jordbmk. Utvecklingen visar att småbruken kommer att vara kvar istora delar av vårt land - jag tänker speciellt på och skogslänen. Jagfinner inte en sådan utveckling på något sätt olycklig. Jag tror också att denär nödvändig. Det är nödvändigt att vi kan producera mjölk och kött, att viupprätthåller en hög beredskap, att folk också i fortsättningen fårsysselsättning i glesbygden och att naturvården inte försummas. I många fall har en av makarna en heltids- ellerdeltidsanställning eller någon annan form av arbete, och då får den andra makentill stor del sköta driften, t. ex. av ett småbruk. Eftersomarbetsmöjligheterna på orten ofta är få, borde en sådan verksamhetsform kunnaunderstödjas. Varför skulle man inte göra det? Också nyetablerade jordbrukarebör få samma möjligheter. Utskottsmajoriteten, som i detta fall har bestått avsocialdemokrater och vpk:s representant, vill emellertid inte låta deföreslagna stödåtgärderna omfatta deltidsjordbruken och de nyetableradejordbruken. De icke-socialistiska partiernas representanter ijordbruksutskottet har i reservationen 3 framfört kravet att det ipropositionen 79 föreslagna stödet skall kunna utgå jämväl till deltidsjordbrukoch i samband med nyetablering avjordbruk i norra . Jag villyrka bifall till reservationen 3. 1 den debatt som här förts har man upprepade gånger tagitupp frågan om ekonomisk täckning för våra förslag i syfte att något reduceramjölkpriset i konsumentledet. Jag vill beteckna vårt förslag som en indirektmomssänkning eller en utebliven momshöjning. Diskussionen om de ekonomiskafrågorna skall vi emellertid inte föra . Den kommer väl här . i får ge sig till tåls , då vi skall klaradessa frågor. Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m:m. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrMOSSBERGER (s): Diskussionen i detta ärende har ju pågåttganska länge , och även om det skulle vara frestande att förlänga debatten,tror jag ändå inte att jag skall göra det med hänsyn till alla de övrigaärenden vi har att behandla. Jordbruksministern och i Skänningehar ju Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. på ettutmärkt sätt redogjort för vad utskottet skrivit och för våra synpunkter och dådessutom reservanterna inte anfört något som jävar vad utskottet anfört finnsdet ingen anledning för mig att förlänga debatten. Vad gäller sista påpekande om en utökningav stödet tiU att omfatta nyetableringar och deltidsjordbruk viU jag säga, attdet kanske inte är rätta tidpunkten att ta upp den frågan. Vi diskuteradeju dessa frågor i fiol, och de kommer kanske återigen , då tiden för det avtalet utlöper. Det är väl då som de frågorna upp till diskussion. Jag har därför, som sagt, ingen anledning attytteriigare förlänga debatten utan ber att få yrka bifall till utskottetsförslag på alla punkter. () kort genmäle: sade att det kanske inte ärriktigt att nu diskutera utökning av stödet till att avse även nyetableringaroch deltidsjordbruk. Men jag tog upp den saken med anledning av vad utskottsmajoritetenskriver på s. 15 i betänkandet: "En ytterligare förutsättning är attbrukarens inkomst huvudsakligen" - observera huvudsakligen! -"kommerfrån jord- eller skogsbruket på den aktuella brukningsenheten." Det är judessa frågor vi har att behandla i anslutning till propositionen 79, och vi somställt oss bakom reservationen 3 vill att stödet skall avse ävendeltidsjordbruk. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c): Det betänkande från jordbruksutskottet som vinu behandlar gäller propositionen 79 och de motioner som väckts med anledningav denna. I propositionen föreslås, för att främja mjölkproduktionen, bl. a.att statligt stöd skall kunna utgå dels i form av kreditgarantier, dels i formav bidrag till även begränsat utvecklingsbara jordbruk med sådan produktion.Stödet har emellertid utformats så att endast de jordbruksföretag kan komma ifråga som omfattar 10-12 mjölkkor och som kan komma upp till en årsproduktionav . I och och i södra delen av , bygder som i fråga om jordbruksproduktionen har mycket gemensamt medNorrland, kan mycket få jordbrukare bli delaktiga av detta stöd. Tillsammansmed mina medmotionärer i motionen 1653 har jag gjort mig underrättad om attknappt av jordbrukarna i dessa bygder kommer upp till en så storproduktion. Undersökningen omfattar då även det gamla LMC-området, dvs.jordbrukare anslutna till Lantmännens mjölkcentral i , således ävenHalland, som ju är ett utpräglat jordbrukslän. Trots det är det alltså bara enfemtedel av jordbrukarna inom området som kan få del av stödet. I den motion som i , iHeden och jag har väckt föreslås därför att man borde begränsa kraven ned till6-7 kor och en årsproduktion av . Helt naturiigt borde även bidragsgränsen sänkas. får man bidrag av godkändainvesteringskostnader . förslagskulle nedre gränsen sänkas till . En annan sak som talar för att man borde gå denna motiontill mötes är att det är dyrt att bygga upp ett rationellt familjejordbruk. Detkrävs mycket stora kapitalinsatser . Med en positiv inställning till vårmotionsframstöt skulle det bli möjligt att successivt bygga upp ett mindrejordbruk till ett bärkraftigt familjejordbruk. Den enskilde jordbrukaren får jubetydligt större möjligheter att delta i uppbyggnadsarbetet med egna insatser,när det gäller såväl markförbättringar som förbättringar på byggnaderna. På detsättet kan arbetena utföras billigare och med mindre behov av upplånat kapital. De siffror på det upplånade kapitalet som det talas om iutredningen frän håller inte. Det är ofta så att man i deutredningarna inte har de riktiga procentsatserna på de verkliga kostnaderna påkapitalet i beräkningsgrunderna. Om man hade det skulle man få helt andrasiffror. Vi är något förvånade över att inte jordbruksutskottet inågot avseende har varit intresserat av de mindre jordbrukarnas problem. Dethar inte kommit till uttryck på något sätt i skrivningen. Som det nu är anser jag det omöjligt att få gehör för detyrkande vi hade i motionen, men jag vill gärna säga att vi får komma igen vidett lämpligt tillfälle, och då hoppas vi finna bättre gehör för de synpunktersom vi har anfört i vår motion. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, rn. I detta anförande instämde i (c). i Skegrie (c): Till den sista ärade talaren vill jag sägaatt utskottet skrivit på ett sådant sätt att det är möjligt att låta dennagräns variera något. Att vi inte velat gå så långt ner som till beror inte minst på att jordbruksorganisationerna faktiskt godkänt 50 000-kilosgränsen, ochhar de godkänt den kan vi knappast upphöja oss till att vara större experter ände. Jag förmodar att det träffats en överenskommelse med jordbruksministern. Såhar vi fattat del. Beträffande i och hansfamiljeinkomst är det ingalunda så att det är arbetsgruppen i sominfört det begreppet, utan det införde vi - tyvärr vid jordbruksutredning.Vi borde aldrig ha godkänt det, för det är fullständigt missvisande när detgäller att spegla jordbnikets lönsamhet. Som jag sade till iSkänninge: Varför skall man just när det gäller jordbrukets inkomster räkna inkapitalinkomsten, om del finns någon sådan, och även hustruns och barnensarbete? För en nystartad jordbrukare finns det praktiskt tagetingen familjeinkomst i annan mån än att hustrun hjälper honom. Han har ingenkapitalinsats att skjuta till. Låt mig ta ett enkelt exempel för att visa herrPersson vad jag menar. Låt oss tänka oss att det finns två pojkar på ettjordbruk. Låt säga att båda är så lyckliga alt de har vardera ikapital. Den ene satsar sina i jordbruket. Den andre blirlöntagare eller tjänsteman. Vad händer då? Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Jo, tjänstemannen och löntagaren har sin lön ograveradenligt avtal plus räntan på de som han lägger till sin lön.Hur är det med jordbrukarpojken? Han har investerat de iegendomen. Han måste till sin låga timlön lägga räntan på sitt investeradekapital och kommer först då upp i ett inkomstläge där vill jämförahonom med löntagaren. Vad finns det för rimhg mening och rättvisa i ett sådantberäkningssätt? Därför menar jag att familjeinkomstbegreppet speglaringenting annat än levnadsstandard men inte alls ersättningen för det nedlagdaarbetet . Jag skulle vilja lugna litet och om han intehör vadjag säger så kanske han läser det; han är ju inte inne i kammaren justnu. Han tycks vara begeistrad för lågprislinjen, men jag förmodar att han lästrelativt litet om den. Men vi hade ju även den frågan uppe i 1960 årsjordbruksutredning, och jag vet atl i är väsentligtförsiktigare när det gäller att bedöma möjligheterna för det systemet. Detunderkändes också av jordbruksulredningen. Det fanns tre olika sätt attfinansiera en lågprislinje: Man kunde gå, sade vi, över arealbidrag. Detinnebar emellertid att man konserverade även de allra sämsta jordarna somannars inte skulle kunna hålla sig kvar i konkurrensen. Man kunde använda ettkvittosystem, men då måste man ha en ganska betydande kontrollapparat så attinte samma vara gick i handeln med flera olika kvitton som sedanfick lösas in av statsverket. Det kan finnas folk som märker sådant där. Dettredje sättet var deklarationssystemet. Det underkände vi därför attjordbrukaren skördar det ena året, han deklarerar i februari åretefter, och deklarationen blir färdig i taxeringsnämnden någon gång i april.Först då kan man med en lågprislinje säga vad han skall ha från staten. Detblir ett ännu sämre system än det vi har på skördeskadeområdet. Ungefär ett ärefter det att man har skördat skall man lämna in en räkning till staten och fåbetalt skörd. Jag begär inte att skall känna till dessa saker,men för att kyla ned honom litet i hans iver vill jag nämna dem. Det är fullkomligt felaktigt att tro att lågprislinjenskulle gynna de mindre inkomsttagarna. Det beror helt på hur man finansierardet systemet. jordbruksutredning sade vi också att vill manfinansiera systemet över ökad mervärdeskatt blir det bara att byta pengar. Desmå inkomsttagarna får då betala en del av maten för dem som har det avsevärtmyckel bättre ställt ekonomiskt. Jag skulle i all vänlighet vilja rekommendera jordbruksministernatt fortsätta med det system som jag berömde honom litet för. Fortsätt med departiella delutredningarna såsom skett i fråga om Norrlandsstödet,mjölkprisregleringen, landskapsvården i odlingslandskap, och ommjölkprisstöd till icke fullt bärkraftiga jordbruk! Det är sådana detaljer somjag tycker det är fullkomligt riktigt all utreda, och jag rekommenderar alltsåjordbruksministern att fortsätta med det framöver. Det kommer alltid all dykaupp sådana problem som kan behöva omprövas. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c): Om det är riktigt som i Skegriesäger att även denna 50 000-kUosgräns har kommU till i den överenskommelse somträffades med jordbrukets organisationer vill jag gärna som medlem i dessaförklara mig inte nöjd med organisationernas ställningstagande. De bör se tillalla medlemmars bästa och inte bara till en femtedel av medlemmarna. Jag hoppasatt de bättrar sig i det avseendet till ett annat år. Det hindrar emellertidinte att vi här i i vissa fall kan föra fram egna synpunkter. Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. HerrPERSSON i (s): Jag hade inte tänkt begära ordet igen, menjag måste göra det eftersom i Skegrie kommer tillbaka till den härfamiljeinkomsten. Han säger att det skall inte den här gruppen lida föreftersom det är här i huset som systemet med familjeinkomst har skapats. 1 utredningen står det att man skall ta hänsyn tillbrukarfamiljens sammanlagda inkomster, och jag har bara citerat ur den. Jag håller med om att förhållandenanaturligtvis blir olika för en etablerad jordbrukare och för en nylillträdande.Men arbetsgruppen har räknat med en genomsnittlig skuld på . Det äralltså en syntetisk modell som det här är uppbyggt omkring, och det finnsnaturiigtvis både de som har betydligt mera och de som har betydligt mindre. Om det kan trösta i Skegrie vill jag gärnadeklarera att jag är tveksam i frågan om att lågprissystemet skulle ge någrastörre fördelar. Men när både och jag är tveksamma, vad är det dåför fara i att man tittar på det? Ser man på en partiell lågprislinje tvingasman ju att bedöma systemet, och det gör väl inget om man får det så att sägaredovisat. Jag skall gå tillbaka till den här skattemotionen, därherr säger att han har sina . Det är intressant. Nihar yrkat avslag på hela det skattepaket som regeringen har lagt fram. Ni hargodtagit sprit-, öl-, vin- och tobaksskatten, för den är, har ni sagt, socialtmotiverad; det står klart i motionen. Men sedan säger ni att för alt undvikaatt folk köper ut alltför mycket sprit till julhelgen skall man låta dem handlanågot i förväg och använda de starka dryckerna då. Det blir inte mycket kvar avde där 200 miljonerna till mjölksubventioner. Men den här motionen är också intressant, iSkegrie, därför att den är en mittpartimolion. Man skall göra besparingar intebara på den kommunala sektorn utan även på den statliga. är jordbrukarnainte bara jordbrukare utan också skogsägare i mycket stor utsträckning; de av skogen i det här landet. För de mindre jordbrukarna har viserviceorgan som heter och skogsvårdsstyrelserna. Ledaren fördet andra mittpartiet har i radiointervju, när han blev tillfrågad om var manskall spara, sagt: Man kan ju till att börja med ta bort ochskogsvårdsslyrelserna, för där har man byggt upp en stark organisation som kanta över verksamheten. Det kan få konsekvenser, . Jag gissar attorganisationen på jordbrukets område är väl så stark som den påskogsbrukssidan. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. man tillskogsbruket: "Ni är tUlräckligt starka, så nu får ni klara det här själva;vi bryr oss inte om det" - då kan man med lika stort fog säga detsammatill lantbruksorganisationerna. Var försiktig med , när han börjarmed sina sparsamhetspropåer! Jag skall säga det ärligt, : Ni kan lita påoss socialdemokrater när vi skriver under ett avtal. Vi är beredda attförsvara det avtalet, och skall icke påstå något annat. Jag kan inte hjälpa att skriver vissa sakeribland, men om lovar mig en sak skall jag lova en tillbaka. Omherr försöker få 'n på andra tankar när det gällerskogsnäringen, då skall jag försöka se till att regeringen icke utser ÅsaMoberg till generaldirektör i . HerrMOSSBERGER (s): i Skegrie har ju svarat herrMagnusson i Nennesholm i fråga om 30 000-kilogramsgränsen, så jag kanske baraskall göra uppmärksam på att den gränsen gäller sedaninvesteringen är genomförd. Man behöver alltså inte nu ha en mjölkproduktionpå totalt . Men det är möjligt att kan utöka sittkoantal och därmed öka produktionen när han har gjort den här investeringen ochpå så sätt komma upp till gränsen . Om det är någon orättvisa med denna gräns, så hade den ju blivit lika stor var manän hade satt gränsen. i Skegrie (c): Jag hoppas för min del att iSkänninge inte har alltför stort inflytande när del gäller att tillsättageneraldirektörer. I fråga om familjeinkomsten påstår fortfarandeatt det rör sig om en uppfinning av herrarna i . Här har jag ettmeddelande från som är daterat i början av 1971.Där använder man också denna benämning på familjeinkomsten, och jag kunde visaännu äldre sådana meddelanden där man även . Det är inte alls någontingsom är uppfunnet i , Det är tyvärr någonting .som vi har godkänt men somaldrig borde ha godkänts. i (s): Jag sade, i Skegrie, att det ärmöjligt att vi har konstruerat familjeinkomsten i det här huset, och då får viändra det i del här huset. Men det är dessa herrar som har åberopat att manskall lägga familjeinkomsten till grund - det är det jag ville ha sagt. Jag tror inte att jag har något inflytande när det gälleratt tillsätta generaldirektörer, som tur är. Det finns en skillnad, hade jagtänkt säga, mellan och . har ju öppet och klartdeklarerat att hon inte begriper skogsbruk. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkten 1 a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkterna 8 och 9 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till reservationen nr 2 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkterna 8 och 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranledes av bifall till reservationen nr 2 av i Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Skegriebegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Punkterna10 och 11 a-11 c Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkten 11 d röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna lie och 11 f Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 4 a av herrar och samt 3:o)reservationen nr 4 b av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad.