prot · FV0957 · 1972-12-31 00:00:00 — Förvårt eget ställningstagande i bUbältesfrågan är det väsentligt att få tillgångtUl ett omfattande och tillförlitligt material, som belyser de erfarenheter deolika australiensiska staterna gjort av sina föreskrifter om obligatoriskbältesanvändning. Något sådant material föreligger inte ännu, och det kanknappast föreligga , eftersom lagstiftningen varit i kraft bara någramånader. Mot bakgrund av vad jag här sagt följer jag utveckligen i Australienmed största noggrannhet. HerrPETTERSSON i (s): Jag är ense med kommunikationsministern, närhan säger att frivUliglinjen är att föredra, om den visar sig ge resultat.Därom tror jag inte att det finns några delade meningar. Gång på gång får viemellertid uppleva att den misslyckas. Vi har siffror som visar 30-pro-centiganvändning av bUbälten vid långfärder och 10-procentig användning iinnerstaden. Dessa siffror är ganska avskräckande. Kommunikationsministern säger att bestämmelserna iAustralien varit i kraft att några erfarenheter ännu intekunnat göras och att det därför är svårt att dra några slutsatser. Vi kan väländå konstatera, att den verksamhet man där bedrivit varit framgångsrik. Pågrundval av de erfarenheter man vunnit från den delstat, som införtlagstiftningen, har man snabbt låtit denna gäUa hela landet. erfarit ärman på väg att införa obUgatorisk användning av bUbälten även i Nya Zeeland.Detta borde tala för att delstaten i fått mycket positivaerfarenheter. Det är inte nödvändigt att bUr sist i den internationellakön på detta område. Man kan inte direkt ta stäUning tUl denna fråga, sägerkommunikationsmmistern. Det fordras ytterligare överväganden, vUket jag mycketväl förstår. Som ett ord på vägen vUl jag i all vänUghet säga en annan sak. Vihade ju tillfälle att lyssna tiU professor sedan han gjort enstudieresa till för trafiksäkerhetsverkets räkning. Han var tidigareen av motståndarna tiU lagstiftning om obUgatorisk användning av bUbälten.Såvitt jag kan förstå har han nu helt svängt om. Jag vUl bara bekommunikationsministern att lyssna på den syndare som sig omvänder och ta delav hans rapport tUl trafiksäkerhetsverket om de erfarenheter och bedömningarhan gjort av den lagstiftning AustraUen infört. Jag skulle tro att detta gerett mycket gott underlag för ett positivt beslut i bUbäUesf rågan. den 13 aprU 1972 : Främjande av företagsutveckling överläggningen var härmed slutad. På förslag av herr talmannen beslötkammaren att återstående på dagens föredragningslista upptagna frågor skullebesvaras efter behandlingen av två gånger bordlagda utskottsbetänkanden. § 10 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj:ts propositioner nr 86 till skatteutskottet samt nr 88 och 9 I tilllagutskottet. § 11 Föredrogs, men bordlades åter inrikesutskottetsbetänkanden nr 6 och 11. § 12 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 114-116. § 13 Anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Föredrogs näringsutskottets betänkandenr 15 i anledning av Kungl. Maj:ts framställningar i propositionen 1972:1 omvissa anslag för /73 inom industridepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade ipropositionen 1972:1 bilaga 15 (punkten B 2, s. 26 f.) föreslagit riksdagenatt till : : Främjande av företagsutveckling Främjande av företagsutveckling för /73 anvisa ettreservationsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:272 av i Ulvsbyn m. (c) vari hemställts att skulle till förföretagsutveckling: Främjande av företagsutveckling för /73anvisa ett anslag av . dels motionen 1972:571 av herrAndersson i m. fl. (fp) vari hemställts att skulle hos Kungl. Maj:t begära att frågan omsänkt självfinansieringsgrad i vad gällde SIFU:s kursverksamhet blev föremål förnärmare prövning samt att rUcsdagen skulle till förföretagsutveckling: Främjande av företagsutveckling för /73utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisa dels för regionalutbUdningsservice, dels för stipendier för fortbildning. 1. att med bifalltill Kungl. Maj :ts förslag och med avslag på motionerna 1972:272 och 1972:571, den sistnämnda i vad avsåg medelsanvisningen, till : Främjande av företagsutveckling för /73 anvisade ett reservations anslag av , 2. att skulleavslå motionen 1972:571 i vad avsåg begäran om prövning av frågan om sänkt självfinansieringsgrad för den av bedrivna kursverksamheten. I. beträffande medelsanvisningen av herrar iGlömminge (c), i (fp), i (c) och iÅtvidaberg (fp) samt (), som ansett att utskottet under 1 borthemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag samt motionerna 1972:272 och 1972:571, den sistnämnda i vadavsåg medelsanvisningen, till av företagsutveckling för /73 anvisade ettreservationsanslag av . 2. beträffande självfinansieringsgrad för kursverksamhetenav herrar Regnen (m), i Glömminge (c), i (fp),i (c) och i (fp), () samtherr Clarkson (m), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:571 iifrågavarande del hos Kungl. Maj:t begärde att frågan om sänktsjälvfinansieringsgrad för den av kursverksamheten närmare prövades. HerrANDERSSON i (fp): Förutsättningen för att svenskt näringslivframgångsrikt skall kunna hävda sig såväl i en hårdnande internationeUkonkurrens som på hemmamarknaden är hög innovationsnivå och teknisk kvalitet.Detta gäller i Uka hög grad stora som små företag. Men tUl skUlnad från destora företagsenheterna har de mindre företagen små möjligheter att inom detegna företagets ram ordna med fortlöpande utbildning. De mindre företagens utbildningshandikapp har man frånstatens och näringslivsorganisationernas sida försökt avhjälpa genom kurser,information och utbUdning av oUka slag; bl. a har statens institut förföretagsutveckUng ett stort utbud av kurser som kan utnyttjas av de mindreföretagen. 1 detta näringsutskottets betänkande har i en motion frånfolkpartiet understmkits att insatserna i högre grad måste inriktas påförebyggande och utvecklande åtgärder. Men för att dessa utbUdnings-insatserskall bli meningsfuUa måste de anpassas till behov och önskemål inom detenskilda företaget, vilket förutsätter en decentralisering av kursplaneringen. I årets statsverksproposition, bUaga 15, föreslårdepartementschefen inrättande av en regional utbUdningsorganisation. BakgrundentUl detta förslag är att en samarbetsgrupp meUan statens institut förföretagsutveckling och företagarföreningarna hade föreslagit att landet skulleindelas i åtta utbildningsområden, där utbUdningskonsulenter skulle varaverksamma och betjäna två-fyra föreningar vardera; konsulenten skulle varastationerad vid en av företagarföreningarna. I vår motion, som följts upp av reservationen 1, har viframhållit att det är väsentligt att den här regionala utbUdningsorganisationenfår den avsedda omfattningen redan under kommande budgetår. Departementschefenhar föreslagit att fem tjänster skall inrättas ; vi haraUtså föreslagit att samtliga åtta tjänster tiUsätts under nästa budgetår.Utskottsmajoriteten har avstyrkt vårt motionsförslag, även omutskottsmajoriteten och reservanterna delar uppfattningen att åtgärder bordevidtagas för att i större utsträckningän skall kunna nå de mindre och medelstora företagen. I samma reservation har vi föreslagit att institutetsanslag till stipendier för kommande budgetår ökas med , utövervad som föreslagits i statsverkspropositionen, för att göra utbUdningentillgänglig för de företag som bäst behöver den. En sådan åtgärd Ugger också ilinje med syftet bakom de regionala utbildningskonsulenterna, nämUgen attstimulera utbUdningsintresset inom de mindre och medelstora företagen. Jag får alltså yrka bifall till reservationenI vid punkten 5. I reservationen 2 vid punkten 5 tar vi reservanter uppfrågan om självfjnansieringskravet för institutets kursverksamhet. Vi anser atten omprövning av kravet på kostnadstäckning för institutets kursverksamhet ärväl motiverad, inte minst mot bakgrund av de aUmänna riktlinjer för institutetsverksamhet som departementschefen anger. EnUgt sin instruktion skall SIFU iförsta hand främja de mindre och medelstora företagens : Främjande av företagsutveckling : Främjande av företagsutveckling utvecklinggenom utbUdning, rådgivning, provning och konsultation. Den helt dominerandeverksamhetsgrenen är emeUertid kurssidan. Men i motsats till all annansamhäUelig utbildning och den kursverksamhet som bedrivs av studieförbunden m.fl. har staten genom institutet satsat allt mindre och mindre påyrkesfortbUdning. Det stora flertalet kursdeltagare på SlFU:s kurser ärpersoner som oftast har sexårig folkskola bakom sig plus någon form avyrkesutbildning, och de flesta av dessa kommer till institutets kurser på egetinitiativ. För dessa människor är institutets kursavgifter, ca perdag, en tung post, och ofta medför en kursvecka ett bortfall av arbetsinkomst. Att de mindre och medelstora företagen börjar dra sig föratt skicka folk till SlFU:s kurser är därför helt naturligt. Avgiftsfrågan haruppmärksammats av i en förvaltningsrevisioneU studie avinstitutet. Som verket påpekar föreligger det här en målkonflikt mellan å enasidan önskan att tUlgodose utbUdningsbehovet inom de mindre och medelstoraföretagen och å den andra kravet på högsta möjliga självfinansiering förinstitutet. har också uppmärksammat att det i högre gradbUr kommuner och större företag som sänder kursdeltagare tUl institutet. Detkan därför med fog ifrågasättas om det nuvarande höga självfmansieringskravetgör det möjligt att optimalt utnyttja institutet i syfte att tillgodose demindre och medelstora företagens utbUdningsbehov. Det framgår alltså tydligtatt det höga självfinansieringskravet hämmar de mindre företagen i deras lustatt sända folk till institutet. Jag har svårt att förstå att man inte, som vi harföreslagit i vår motion och i reservationen, skuUe kunna tänka sig enomprövning av avgiftssystemet vid SIFU. Andra utbUdningsbehov som fylls avsamhället har fått ett ökat stöd. Jag har ingenting emot att man satsar på ökadfortbildning. Självklart kan det vara intressant att få lära sig porslinsmålningoch mer om flamsk vävnad och att få läsa engelska på studieförbunden, och detär riktigt att man försöker fortbUda sig där. Men vill man fortbilda sig i sitteget yrke så skaU man inte vara hämmad genom höga kursavgifter. är det, som framgår av , ihuvudsak storindustrin och kommunerna som sänder foUc tUl den här kursverksamheten.Två tredjedelar av kursdeltagarna kommer från det hållet. Det är klart att förstorföretagen spelar avgiften inte någon större roll. Från fackföreningshållhar man ju med rätta kritiserat den nuvarande vuxenutbildningen i vårt land somi hög grad är ett tillskott till dem som redan har ett bättre utbUdningsläge.Därför måste vikten läggas vid att ta vara på den näringspoUtiska ochnäringsinriktade utbUdnmgen. Om det inte sker en ökad satsning på SIF'U:skursverksamheter, så att kursavgiften kan sättas till ett rimligt belopp,kommer fler och fler av de mindre företagen att avstå från att skicka folk tillSIFU:s kurser. Vi har alltså i reservationen föreslagit attsjälvfinansieringsgraden blir föremål för en omprövning. Det är ju ingen orimUgbegäran, och det är förvånansvärt att utskottsmajoriten inte har kunnat biträdaett sådant yrkande. Med detta yrkar jag bifall även tUl reservationen 2. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): Jag kan i stort sett instämma i vad herrAndersson i här anfört, men jag skaU anföra ytterligare någrasynpunkter. Under det avsnittav anslaget tUl statens institut förföretagsutveckling som behandlas, främjande av företagsutveckUng, har viinom och i en reservation yrkat bifaU tUl motionen272 av i Ulfsbyn m. fl. Det gäller här, som också , att genom institutets kurser på olika sätt främja och stärkaföretagens kunskaper och erfarenheter på det tekniska området, på detkommersieUa området och i ekonomiska frågor samt att för de olika företagennyttiggöra de innovationer som kan föreligga. För att hålla sig å jour med utveckUngen skall SIFU samlaerfarenheter i en dokumentationscentral. Därigenom kan institutet främjautveckling och framsteg såväl här hemma som i världen i övrigt. För utbildningoch rådgivning i små och medelstora företag kan detta bU ett bra komplement tiUvuxenutbildningen i övrigt i vårt land. Under /70 deltog 18 000 personer iinstitutets kursverksamhet. av kursverksamhetens kostnader betalasnu av företagen och företagarna genom kursavgifter. Vi anser att dennaföretagsutbildning bör utökas och understödjas i ökad utsträckning. UtbUdning imarknadsföringsfrågor kommer mer och mer att behöva skjutas i förgrunden. Dettaarbete sker i samarbete med företagarföreningarna. Kostnaderna för kursverksamheten har Uksom för alltingannat stigit, och vi anser att det inte finns tillräckliga medelför denna. Vi anser därför att högre anslag borde utgå tiU verksamheten, så attkursavgifterna kan nedbringas. Vi föreslår sålunda en höjning av anslaget fördetta ändamål med . Kursavgifterna och resekostnaderna i sambandmed kurserna representerar en inte oansenlig utgift för företagarna, varför enjustering här av anslagsramarna är motiverad. Vi anser att kurskostnaderna pådetta område bör jämställas med vad som gäller inom vanlig normalvuxenutbildning. De större företagen och industrierna har ju aUtid ettvisst övertag på detta område. Den av oss föreslagna anslagsökningen på 300 000kronor skulle i främsta rummet gå till stipendier. De mindre företagen kommerdå att kunna utnyttja institutets utbUdningsverksamhet i större utsträckning. Utskottet säger att det som anförts i den av mig angivnamotionen nog i stort sett är riktigt men förordar en mera successiv ökning ochvUl inte ändra på regeringens förslag. Vi känner nog alla till det kan jagsäga utan att därför rikta någon negativ kritik mot företagen och företagarna att kommuner och enskilda i vissa fall har drabbats av svårigheter därför attde ansvariga inte haft tillräckliga kunskaper för att sköta sitt företag. Jag anser att det finns tiUräckUgt starka skäl för attfullfölja vad som angivits i vår reservation, och jag ber att få yrka bifaU tUlreservationen 1 vid punkten 5. yrkar jag bifaU tUl reservationen 2,också vid punkten 5. tveckling: Främjande avföretagsutveckling den 13 aprU 1972 tveckling: Främjande avföretagsutveckling HerrSVANBERG (s): Låt mig först få konstatera attdepartementschefen har uttalat i propositionen att en vidareutveckling avSIFU:s utbUdningsverksamhet i mycket hög grad bör bygga på regionala msatser.Men med hänsyn till att verksamheten är oprövad är han inte beredd att gå medpå att aUa de åtta begärda konsulenttjänsterna inrättas, utan han tar upp medelför fem, en försiktighet som utskottet finner helt rimlig. Departementschefenhänvisar också till att kommerskoUegieutredningens betänkande"Näringspolitiken - ny verksorganisation" är under övervägande iKungl. Maj;ts kansli och framhåller att han därför inte är beredd att ta slutUgställning tiU kravet på full kostnadstäckning för kursverksamheten. Man är med andra ord inne i en ny verksamhet, enförsöksverksamhet, och utskottet finner det helt rimligt att göra på det sättdepartementschefen förordar. Jag kan påpeka att anslaget tUl SIFU med propositionensförslag, som tillstyrks av utskottet, höjs , eller 1,5 mUjonerkronor, tiU . Av det beloppet är avsedda atttäcka gamla utgifter, 500 000 för stipendier och 500 000 för en försöksvisutbyggd regional konsulentverksamhet. De två talare som varit uppe före mig har funnit detmotiverat att ytterligare anslås tiU stipendier. Beloppet tiUstipendier har höjts med , och det är juglädjande att det verkUga behovet inte är större än att det täcks medytterligare . Man kan aUtså säga att behovet med propositionensoch utskottets förslag är täckt tUl . Det finns inte mångastipendiesystem som täcker behovet så långt. I reservationen 2 har föreslagits att graden avsjälvförsörjning för kursverksamheten genom avgifter skall sänkas elleregentligen nollställas. Ett sätt att göra studierna lättare tillgängliga förinnehavare av mindre och medelstora företag är att göra studierna bUUgare, menjag betonar att det är bara ett sätt. Vuxenutbildningen byggs ut här i landet,och därigenom öppnas nya möjligheter åtminstone på gymnasieorterna att fåutbildningen närmare och utan kostnader för den enskilde. Vad som behövertillhandahållas genom t. ex. SIFU men också genom branschorganisationerna ärstudievägledning, uppföljning och specialutbildning. På kammarens TV-skärmvisas nu en plansch av vilken framgår hur studierna kan organiseras.Korrespondensstudier, gymnasieskola, fackskola, statens skola för vuxna,folkhögskola, studieförbundens kurser och enskilda litteraturstudier kan fås pågymnasieorter inom vuxenutbildningens ram och följaktligen helt kostnadsfrittför deltagarna. Reservanternas talesmän sade att företagaren som regel är enpraktisk man med normalt endast folkskoleutbildning som grund. Ingen av destudieformer jag nämnt förutsätter att specialinstitutioner av formen SIFU taröver utbildningen. Det vettigaste och för alla parter billigaste är attutbUdningen sker inom den vanliga gymnasieskolan. Jag nämner detta som en motvikt tUl den Utet pompösaframställningen att företagarna blir misshandlade. Det finns andra vägar attgå än att ge mera pengar till SIFU. I avvaktan på den utveckling som skisseratsoch med hänsyn tUl kommerskoUegieutredningen och övriga strävanden att påolika vägar hjälpa de mindre och medelstora företagen tycker jag att utskottethandlar helt riktigt när det tUlstyrker propositionens förslag. Jag yrkar bifaU till utskottets hemställan. i (fp): Jag tror att utskottets ordförande inte hörderiktigt rätt, när han vUle göra gäUande att jag eUer om det var herrBörjesson i Glömminge sagt att vi anser att regeringen misshandlarföretagarna vad gäller denna kursavgift. Nej, det har vi inte sagt. Vi har sagtatt kursavgifterna är orimligt höga, och när vi därför föreslår att en översynav avgifterna vid SIFU skall ske, tycker vi att det är ett rimligt krav. Jag är helt överens med utskottets ordförande att det ärbra att man försöker få en ökad kursverksamhet tUl stånd ute i regionerna, bl.a. genom vuxenutbildning, och där kommer utbUdningskonsulenterna enligt minuppfattning att betyda mycket för samordningen. Det är utomordentligt bra. Det är också riktigt att det är bäst om vi kan klara avåtminstone vissa grundläggande kurser inom den egna regionen och slippa resatUl eUer tUl de andra ställen där SIFU har sin kursverksamhet. Menför oss framstår det som mycket angeläget att man från början på en gång kanbygga ut utbUdningskonsuIentorganisationen tUl åtta. Det är inget orimligt kravliksom inte heUer kravet att den översyn som vi begärt i reservationen skuUegjorts . Det förhåller sig, trots aUt, som jag tidigaresagt så att det på den som endast har sexårig folkskola och viss yrkesutbUdningstäUs orimliga krav i förhållande tUl andra. Vi har fem universitet här ilandet, där det är kostnadsfritt att gå, men skall man utbUda sig i sitt yrkeoch förkovra sig skall man betala en kursavgift som motsvarar ungefär 100kronor . Det är inte rimligt. : Främjande av företagsutveckling HerrSVANBERG (s): Jag tror fortfarande att iÖrebro skulle göra klokt i att inte måla upp detta så att företagarna ärmissgynnade. Annan utbUdning får man gratis här i samhället, men skaU manutbUda sig som företagare bUr det ytterst höga kursavgifter, säger han. Vad jagförsökte säga var att det fanns möjligheter att ge denna undervisning tillbetydligt bUligare pris - helt kostnadsfritt - i gymnasieskolan. Det är bara omman nödvändigtvis skaU lägga alla dessa kurser inom SIFU som det blir dekostnader som talar om. Jag vill också framhålla att på uppdrag av SlFU:s styrelsehar en utredning inletts för att undersöka kostnader och struktur i institutetsoUka verksamhetsgrenar. Detta är ytterligare en sak som gör att man bör talitet försiktigt på denna sak och inte bara msa i väg och säga: Var så god! Nifår alla dessa pengar; hitta på något sätt att använda dem! Jag tycker att vi i princip inte är oense, jag. Vi vill aUa göra något för detta. Frågan är om formerna är de absolutlämpligaste, om SlFU:s nuvarande organisation och arbete skall sanktioneras'tillalla delar, i stället för att säga att vi är med på principen, men den 13 aprU 1972 : Främjande av företagsutveckling vUl hittavägar som är administrativt vettiga så att man kan göra detta på ett billigtsätt och inte bara rusar fram så här. Jag tycker att målar onödigt mörkt. Han vetatt ingen är ute efter att särskUt misshandla företagarna när det gäUerutbUdningen. Jag vidhåUer mitt yrkande om bifall tillutskottets hemställan. i (fp): Nej, , jag har inte specieUtunderstrukit att företagarna bUr misshandlade. Jag har bara sagt att avgifternaär orimUgt höga. Och det är ju inte bara företagarna som går på kurser. Deflesta är kanske anställda på något företag och får fortbUdning. Jag är överens med om att vi skalltransferera ner så mycket av kursverksamheten som möjligtvis går tUl detregionala planet ty det blir biUigare. Det sade jag i mitt förra anförande. Påden punkten är vi fullständigt överens. Men jag sade tidigare att jag tyckeratt det är angeläget att vi får utbildningskonsulentorganisationen utbyggd nupå en gång. Det är relativt blygsamma siffror det rör sig om, men det betyderså mycket för svenskt näringsliv. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten 5 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Örebrobegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten 5 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 158Nej - 152 Utskottets hemställan bifölls. Kungl, Maj:t hade (punkten B 4, s.28) föreslagit att till Främjande av hemslöjden för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:582 av i m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen skulle 1. besluta omförbättrade resurser för hemslöjden att fördelas i enlighet med vad i motionenanförts samt 2. till Främjandeav hemslöjden för /73 anvisa ett i förhållande till Kungl.Maj:ts förslag med förhöjt reservationsanslag av I 085 000kronor. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1972:582 till Främjande av hemslöjden för budgetåret1972/73 anvisade ett reservationsanslag av . 3. av herrar i Glömminge (c), iÖrebro (fp), i (c) och i (fp) samt (), som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1972:582 till Främjande avhemslöjden för /73 anvisade ett reservationsanslag av 1 085 000kronor. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c); Utan att vara någon expert på hemslöjd harjag i reservationen 3 under punkten 7 yrkat på en höjning av anslaget tUlFrämjande av hemslöjden med , som bl. a. skulle gå tUl främjandeav sameslöjden. Vi reservanter har här anslutit oss tUl en motion av m. fl. Utskottet uttrycker sig välvilligt Nr 57 och säger sig i och för sig haförståelse för de här framförda önskemålen