prot · FV0957 · 1972-12-31 00:00:00 — Därför hoppas jag verkligen att man inte skall stå fast vid detfattade beslutet, utan söka finna vägar ut ur den situation vi befinner oss ipå hyresmarknaden både när det gäller bostäder och lokaler. Lokalfrågan måste lösas. Jag förutsätter att statsrådetfinner formen för att kunna komma ur det här eländet. Man löser inte ekonomiska eUer andra frågor genom att delaupp bördan . Under den tiden hinner många svikta under bördorna. Detmåste vi ändå försöka undvika. Jag är tacksam för den här diskussionen. Jagförutsätter att åtgärderna vidtas med sådan snabbhet att vi omkring den 1 majkan ge ett lugnande besked åt alla hyresgäster i fråga om lokaler. Samtidigtbör det bli en tankeställare till alla de människor som vill utnyttja ettnödläge för små lokalinnehavare. Att sko sig på ett sätt som inte bara äroskäligt utan gränsar till ocker bör inte vara tiUåtet i ett modernt och humantsamhälle med sinne för lag och rätt. den 13 aprU 1972 Om åtgärder för att förhindra oskäliga hyreshöjningar, rn.m. HerrULLSTEN (fp); missförstod mig i ett avseenderätt och förstod mig i ett annat avseende fel. Det är riktigt att jag tyckeratt man borde ha åstadkommit en marknadsanpassning av hyror över huvud tagetlångt tidigare än vad vi nu kommer att göra. Men vad den här debatten gäller ärden situation vi hade att ta itu med , då regeringens förslag tillförlängning av hyresregleringslagen kom. Då ansåg vi för vår del att lagen skulle förlängas underde fyra är förslaget gällde, , och sedan borde den heltförsvinna. När det gäller lokalerna menade vi att man inte förstborde avskaffa hyresregleringen för dessa och sedan för bostäderna i en ochsamma fastighet. Då löper man nämligen risken att lokalhyresgästen får ta överen del av de hyreskostnader som borde varit utspridda över samtligahyresgäster. Det kan ge precis de många nackdelar som visats här. Beträffande det statsrådet sade är det självklartatt jag också inser att det finns skillnader i sociala hänsyn mellan bostäderoch lokaler. Men vi är uppenbarligen ense om att det finns vissa sociala hänsynatt ta också när det gäller lokaler. Jag kan inte se att det skulle finnas någon teknisksvårighet att lösa besittningsskyddsfrågan på samma sätt för de här tvåkategorierna. Går det att ha ett långtgående direkt besittningsskydd förbostäder och ändå ha denna typ av bmksvärdering av hyrorna för bostäder, bordetrimligen tekniskt vara möjligt att ordna det också för lokaler. Det var densaken som vi menade att man borde utreda. den 13 aprU 1972 Det är möjligt att man då kommer fram till att för vissatyper av lokaler kan det vara omotiverat att ha ett sådant starkare besittningsskydd,men för andra skulle det uppenbarligen vara motiverat. Men, som sagt, på denpunkten kvarstår fortfarande en oenighet. Låt mig bara instämma, eller närainstämma, med , Jag hoppas det skall bli möjligt att lugnalokalhyresgästerna. Enda skillnaden mellan och mig på denpunkten är att han viU knyta detta lugnande tUl eller när riksdagsbeslutetkan komma. Jag hoppas att redan det besked regeringen har gett genom mig i dagoch den diskussion vi haft här har synnerligen lugnande effekter. Det skall ha en lugnande effekt på de lokalhyresgäster somkanske känt sig pressade att skriva på en höjd hyra som de inte riktigt orkarmed. Blir det en abmpt hyresstegring, kommer ni att få undsättning och hjälpmed detta, så effekten bUr inte den ni hade trott , Det skall vara lugnande också i den meningen att defastighetsägare som ännu inte slutit avtal med sina lokalhyresgäster någothåller igen och besinnar att man får ta det litet nätt här, annars finns detett skydd som träder in på hyresgästens sida. Överläggningen var härmed slutad. §25 Om förbud mot indexreglerade hyror Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara herrHenriksons (s) framställda interpellation, nr 91, tiU herrjustitieministern, och anförde: har frågat justitieministernom han är beredd att medverka till att lagregler införs som medför förbud motindexreglerade hyror för bostadslägenheter och lokaler. Enligt fastställdärendefördelning ankommer det på mig att besvara interpellationen. Vid förhyrning av lägenhet som inte omfattas avhyresregleringen bestäms hyran och övriga villkor i princip fritt genomöverenskommelse mellan hyresvärden och hyresgästen. Det förekommer att därvidavtalas klausuler som mer eller mindre ger hyresvärden fria händer att höjahyran med hänsyn till ökade fastighetsomkostnader, förändringar i allmännahyresläget etc. Vidare händer det att hyresbeloppet knyts till en viss index.Villkor av dessa slag kan särskilt om lägenhetens värde sjunker genombristande underhåU, bostadsmiljöns försämring eller av annan anledning medföra att en hyra som från början framstått som skälig genom successivahöjningar kommer att överstiga lägenhetens bmksvärde. På bristorter finns enbegränsad möjlighet för bostadshyresgäst att komma ifrån en sådan klausul ibörjan av hyrestiden genom att begära prövning av förstagångshyra. Villkoretkan också tänkas bli jämkat eller lämnat utan avseende av domstol därför attdet anses strida mot god sed i hyresförhåUanden eller annars vara otiUbörligt. För att råda bot på bl. a. den olägenhet som jag harpekat på har i en promemoria som sänts ut på remiss frånjustitiedepartementet föreslagits att bostadshyresgäst skaU få rätt att medbibehållet besittningsskydd säga upp hyresavtal för vUlkorsändring. Han kandärefter vända sig till hyresnämnden och begära att nämnden fastställervillkoren för den fortsatta förhyrningen, dvs. Underarbetet med promemorian har samråd skett med hyresmarknadenspartsorganisationer. Vad som därvid har framkommit tyder på att man med denföreslagna ändringen skall komma till rätta med de olägenheter som hittUlsföljt av indexklausuler och liknande. När remissyttrandena över promemorian harkommit in, får ytterligare övervägas om de åtgärder som sålunda föreslagits ärtillräckliga. Som jag nämnde i mitt svar till m. fl. kommerförslag till motsvarande ändring i fråga om lokalhyresgäster att utarbetas inomjustitiedepartementet och sändas ut på remiss i så god tid att skallkunna ta ställning till de båda förslagen . den 13 aprU 1972 HerrHENRIKSON (s); Jag tackar statsrådet för svaret påmin interpellation. avvecklades hyresregleringen för aUafastigheter uppförda efter detta datum. upphör regleringenpå samtliga orter i landet för de fastigheter, som är byggda efter den 1januari 1958. sker en total avveckling av hyresregleringen på fleraorter i landet, bl. - för att nämna några orter i mitt eget län ,och . Skälet till min interpellation var att jag erhållitkännedom om att vissa privata fastighetsägare inför kommande avveckling avhyresregleringen helt eller delvis börjat införa s. k. indexklausuler ihyresavtalen. Därigenom tillförsäkras de en automatisk höjning av hyrornadärest priserna på konsumtionsvaror stiger, alltså på grund av kostnadsökningarsom inte har något samband med fastigheternas kapital- eller driftkostnader. Utan att här diskutera något enskilt fall, herr talman,finns exempel på hyresavtal där man angivit en fixerad bashyra som skall gällafrån den tidpunkt hyresregleringen upphör, i åtskilliga fall alltså från den Ioktober 1972. Låt oss anta att bashyran är satt till och att indexangetts, som i ett avtal som jag själv har tagit del av, till siffran 217,alltså ett ej aktuellt indextal, vilket i det här avtalet inte fanns angivet.Vi kan vidare anta att levnadskostnadsindex är omkring 275.Då har hyran stigit från i avtalet angivna till 8 240 kronor.Eftersom aktuellt index inte angivits i hyresavtalet, är hyresgästen heltovetande om de verkningar som ifrågavarande kontraktskonstruktion kan få. Jagfinner ett förfarande av angivet slag oerhört stötande. Som jag angivit i interpellationen kan man begära prövningi hyresnämnd med åberopande av hyreslagens 54 och 55 §§. Såvitt jag förstårförefinns en begränsning, nämligen att hyresavtalen inte fårvara gamla. Många avtal torde emellertid vara av äldre datum. Avsikten med hyresspärrarna i hyreslagen är självfalletför det första att besittningsskyddet inte skall kunna göras illusoriskt ochför det andra att hyran inte får överstiga bruksvärdet. Skulle man godtaindexklausuler, kommer man ofelbart i konflUct med båda dessa spärrar. Jagfinner det därför angeläget att åtgärder vidtas som stoppar den enligt minmening något oblyga hantering som det här är fråga om. I sitt interpellationssvar skriver statsrådet attdet finns klausuler i hyresavtal som "ger hyresvärden fria händer att höjahyran med hänsyn till ökade fastighetsomkostnader, förändringar i allmännahyresläget etc." Något längre ned i interpellationssvaret säger statsrådetatt följden kan bli att "en hyra som från början framstått som skäliggenom successiva höjningar kommer att överstiga lägenhetens bruksvärde. Påbristorter finns en begränsad möjlighet för bostadshyresgäst att komma ifrån ensådan klausul i början av hyrestiden". I slutet på sitt interpellationssvar hänvisar statsrådetLidbom till den promemoria som utarbetats inom . Jag hartagit del av denna promemoria, som är ute på remiss. Jag är inte övertygadom att de förslag som där förs fram kommer att lösa dessa frågor. Det stårvisserligen i interpellationssvaret att vad som har framkommit "tyder påatt man med den föreslagna ändringen skall komma till rätta med de olägenhetersom följt av indexklausuler och liknande. När remissyttrandena överpromemorian har kommit in, får ytterligare övervägas om de åtgärder som sålundaföreslagits är tillräckliga." Jag skuUe i anslutning till detta konstaterande viljaställa följande kompletterande fråga till statsrådet : Kommer deföreslagna ändringarna att eliminera den tidsfaktor som begränsarmöjligheterna till prövning av redan befintliga klausuler? Som jag framhållit i min interpellation kan förekommandeindexklausuler vara konstruerade på olika sätt, men de torde i många fallanknyta till levnadskostnadsindex. Ofta är de svåra att bedöma för den enskildehyresgästen vilket, som jag redan sagt, måste betraktas som allvarligt. TiUdetta kommer att reglerna om hyressättning enligt bmksvärdesprincipen sätts urspel. Genom de negativa konsekvenser av ekonomisk natur som åsamkas hyresgästenblir besittningsskyddet i hög grad illusoriskt. Till detta kan läggas att ettåberopande av levnadskostnadsindex som krav för hyreshöjningar saknar, som jaguttrycker det i interpellationen, saklig grund. svarar inte statsrådet direkt på min fråga. Den är juformulerad så att jag ifrågasätter statsrådets medverkan för att införa ettförbud mot indexreglerade hyror för bostadslägenheter och lokaler i den meningsom jag diskuterar i interpellationen, alltså hyror baserade på levnadskostnadsindex.Jag noterar naturligtvis vad statsrådet säger i slutet av interpellationssvaret,nämligen att man får ytterligare pröva huruvida de åtgärder som är föreslagna iden nämnda promemorian från är tillräckUga. Jag läser ini den formuleringen att statsrådet kommer att ytterligare överväga åtgärder föratt täppa möjligheterna för sådana här företeelser inom hyresområdet. Jag tackarännu en gång för svaret. Jag är väl medveten om nackdelarna avindexreglerad hyra i bostadshyreskontrakt. har alldeles rätt iatt det finns ganska starka betänkligheter över huvud taget mot att använda ettindexsystem i hyreskontrakten. Det är lätt att konstruera situationer där dessaindexklausuler får effekter som inte är särskilt gynnsamma ur hyresgästsynpunktoch inte socialt önskvärda. Indexklausulen garanterar i regel följsamhet tillkonsumentprisindex, men det finns ingenting som säger att hyrorna skallutvecklas i takt med konsumentprisindex. Om index garanterar att hyrannominellt successivt stiger, så kan i realiteten utvecklingen varasådan att hyran borde ha sjunkit därför att lägenheten försämras. Genomindexklausulen tas hänsyn till hyresvärdens intresse i det exemplet men intetill hyresgästens. Trots det är jag inte beredd i varje fall inte att ta definitiv ställning och säga att alla indexklausuler skall förbjudas.Det är möjligt, om de konstrueras rätt och lagreglerna i hyreslagstiftningen iövrigt är tillfredsställande, att de kan fylla en nyttig funktion dock inomrätt snäva gränser. De regler som finns för att klara hyresgästens intressengäller egentligen bara förstagångshyran. Jag tänker på rätten att fåvillkoren prövade av hyresnämnd, när lägenheten första gången uthyrs. Detgäller inte överallt men på viktiga orter. I ett sådant sammanhang kanhyresnämnden underkänna en indexklausul och därmed hjälpa hyresgästen.Förslaget i departementspromemorian som berörde innefattar atthyresgästen, när förstagångshyran är avklarad, skall ha rätt att när han såvill säga upp hyresavtalet för att få hyran prövad. I ett sådant sammanhang kanhyresnämnden gå in på indexklausulen och jämka den eller dess effekter. Jag tror att man med olika regler av det slaget i huvudsakkan lösa problemet, men om det räcker får vi se, när remissbehandlingen avdepartementspromemorian är klar. bara en sak. Det exempel som kan jag inte kontrollera, men hyran pä och ett indextalsom hänför sig till som ligger långt före den dag man skrivit avtaletför mina tankar närmast till skoj och bedrägeri, och sådant inte bara bör utankan naturiigtvis alltid beivras. Jag känner inte omständigheterna, så jag vetinte om jag vågar mig på något närmare omdöme, men ett manipulerande medindexklausuler och indextal i syfte att vilseleda hyresgästen finns det i ochför sig möjligheter att komma till rätta med . HerrHENRIKSON (s): Jag skall självfallet inte pressa statsrådetLidbom på besked i några detaljer . Den här diskussionen är inte avseddatt tjäna ett sådant syfte. Jag tror att redan den uppmärksamhet som riktats påden här frågan har varit hälsosam, men naturiigtvis måste den följas upp avlagregler som kommer att omöjliggöra ett manipulerande, för att nu ta det ordsom använde i sammanhanget. Jag har ett hyresavtal här, som jag kanvisa privat, för att styrka vad jag från Nr 57 talarstolen har påstått. När det sedan gäller frågan om dessa Torsdaeenden indexklausuler kan väl noteras, attde varit föremål för prövning i några 13 aorU1972 hyresnämnder på olika håU i landet,och i samtliga faU som jag känner till -------------------- harhyresnämnderna funnit att de är obilliga, dvs. att det funnits drag i hyressättningensom man från hyresnämndernas sida inte har godtagit, ett förhållande somnaturligtvis också måste påverka den lagstiftning som skall komma på dettaområde. Denna företeelse har väckt åtskillig uppmärksamhet ochvarit föremål för åtskilliga artiklar i tidningarna. Det tror jag att fler änjag har uppmärksammat, och jag tror att det kommer att vara svårt att konstmeraett försvar för sådana här företeelser. Jag noterar med tillfredsställelse attstatsrådet och jag är helt överens om det angelägna i att klara av dessaproblem. Överläggningen var härmed slutad. § 26 Interpellation nr 117 ang. åtgärder mot i kriget i Ordet lämnades på begäran tUl HerrOLSSON i KU (fp), som yttrade: Befrielsestyrkornas offensiv i harför hela världen avslöjat falskheten i president vietnamiseringspolitik.Vietnamiseringen har visserligen inneburit hemtagande av amerikanskamarkstridskrafter. Men den har också inneburit ett ständigt intensifieratbombkrig, en massiv satsning på nya förödande stridsmedel och fortsatt stödtill den militärjuhta i , som aldrig kan komma att motsvara detsydvietnamesiska folkets krav på frihet och social rättvisa. Saigonjuntanklarar sig inte utan omfattande amerikanskt stöd. De senaste dagarnas våldsammastrider visar, att genom sitt stöd till Saigonjuntan ytterligare förlängerett krig som har pågått alltför länge, men att man nu gör det genom att låtaasiater strida mot asiater. måste nu äntligen dra slutsatsen att en militär segerför dagens regim i är utesluten. Det massiva bombkriget i helaVietnam måste avbrytas och reella förhandlingar återupptas i . Den amerikanskaregeringen måste otvetydigt acceptera de två huvudpunkterna i detsjupunktsprogram för fred i som lagts fram av den Provisoriskarevolutionära regeringen: Dra tillbakaalla amerikanska styrkor och upphöra med allt amerikanskt militärt stöd föreett visst i förväg angivet datum; Accepteratillkomsten av en bred koalitionsregering i , utan ,med huvuduppgift att anordna demokratiska val. Allamöjligheter att utsätta den amerikanska regeringen för ett hårt tryck till förmån för ett upphörande av bombningarna i , en återgång till förhandlingsbordet och en fredslösning som ger det vietnamesiskafolket nationellt oberoende, frihet och social rättvisa måste 138 nu tillvaratas. Under hänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens Nr 57 tillstånd att till herr utrUcesministern få ställa följande fråga: Torsdaeen den Överväger den att ta något initiativ som kan .t -i igyo medverkatill att den amerikanska regeringen upphör med de massiva bombningarna iVietnam och återupptar meningsfyllda fredsförhandlingar i ? Denna anhållan bordlades. § 27 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1631 av m. fl. avlämnad i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 45 angående vissa organisationsfrågor rörandeförsvaret Nr 1632 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 79 angående reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. § 28Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstäUts,nämligen Nr 167 () till herr socialministern omåtgärder mot missbruket av morfinbas: Har några särskUda åtgärder vidtagits för att i samarbete med danskamyndigheter förhindra att missbruket av morfinbas ytteriigare Nr 168 Fröken () till herr socialministernangående körkortsindragning på grund av sjukdom: Förekommer det att körkortsindragning på grund av sjukdomsker så sent som efter utskrivning från mentalsjukhus samt utanförvarning och är statsrådet i så fall beredd medverka tUl ändring av de reglerbeträffande körkortsindragning som möjliggör ett sådant förfarande? § 29 Kammaren åtskUdes kk 20.47. (Siffrorna avser sida i protokollet) () 3,5,72,75,79,81,82,83 " () 52 i (fp) 23, 27, 28 " (s) 68, 69 " , jordbruksminister 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 16, 106, 111," i (c) 123 Fröken () 91, 93, 94 () 48, 50, 5 I, 54 " () 8 Börjessoni Glömminge (c) 25, 29 , utbUdningsminister 104, 105, 106 () 82, 83 () 9, 10 " i (fp) 52" i (fp) 95, 96 i (s) 120Herr () 53 () 92, 93, 94 , justitieminister 7, 8 Glimnér (c) 57,66,67 Gustafssoni (c) 33, 34, 35, 56, 65, 67 () 70 () 135, 137Hugosson (s) 80, 81 () 86, 88, 89, 90 () 77,80" i (s) 40, 42 " i (fp) 85,88,89,90 " , statsråd 115, 126, 132, 134, 137 Lorentzon (vpk)100, 102 () 38,41,44,45 () 107, 113, 115, 118, 129, 132Magnusson i (vpk) 11, 12 " i (s) 74, 78" i Agnas (m) 61, 68, 70 Nisser (m) 14, 15 (vpk) 6 , kommunikationsminister 16, 17, 18,20,95,96,97,98, 99, 100, 101, 103 " i Äkersberga (fp) 42, 44, 45 i (c) 30 HerrOlsson i KU (fp) 138 i (s) 19, 20 " () 31,34,35 " RegnéU (m) 37, 41, 46, 49, 50, 5 1, 53 () 104, 105 Nr 57 Sträng,finansminister 1972 () 26, 27, 62, 66, 67 () 60, 65 (vpk) 97, 99 ()124, 131, 133 , utrikesminister 3, 4 Wu-mark(fp) 17, 18,83 Ängström (fp)58, 65, 67, 69 ÖhvaU (fp) 67