prot · FV09144 · 1972-12-31 00:00:00 — har man 150 mejerierkvar, och skall det finnas 70 driftsplatser och ett enda företag. riiknar raan raed att kunna lägga ned fem slakterier,nämligen slakterierna i , , , och Valbo.Stora utredningar görs om hur man skaU kunna rationalisera, koncentrera ochcentralisera slakteridriften i . Man skall slopa alla föreningaroch ha sex slakterier kvar. Det har Uvat andarna. Man bygger Böndemas hus iMalmö. Man bygger Böndernas hus i . Jag vill inte påstå att detta förfaringssätt är felaktigt.Vi diskuterar inte den frågan. Det sägs ibland att denna utveckling beror påatt antalet kor rainskar eller på andra faktorer. Men föreningsrörelsensverkställande direktör förklarar att om man med centraUsering raenarkoncentration till större företag, då raåste den trenden fortsätta. Jo,det tjänar man pengar på. Annars, säger raan, bUr det kanske högre priser förkonsumenterna eller lägre inkomster för bönderna. Man måste begagnastordriftens fördelar för att ta ut största möjUga vinst på verksamheten. Jag kritiserar inte detta. Det som för mig är obegripUgtär att samma centerpartister var själv med i föreningsrörelsensstyrelse sitter pä det ena stället och slår ihop,centraUserar, rationaUserar, koncentrerar och flyttar folk. Sedan går raan tilllokalen bredvid och påstår att det är samhället som koncentrerar. Men om man åena sidan tar bort 500 mejerier och å andra sidan ger ett tillskott av 500skolor ute i landet vem är det som centraliserar, samhället eller böndernasföreningsrörelse? En satsning på med iinvesteringar. Böndernas hus i - vem är det som centraUseiar? Detta kan tyckas vara likgilrigt, men det är det inte, fördet berör själva trovärdigheten i framställning. Bondekooperationenstyrs av hårda ekonomiska lagar, sora raan anpassar sig till och utnyttjar tillegen fördel. Jag skall inte kritisera detta. Jag kan inte ta upp det tillbedöraning. Men det går inte att på ett poUtiskt plan sedan framstå som om manföreträder någonting annat. var htet ledsen över att jag sagt attcenterns plan inte är trovärdig. Men ora vi skall ha 100 000 flera människor iskogslänen har jag frågat: Hur skall det gå till? Vad har ni för medel utöverregeringens poUtik? reservanter erkänner följande och dethedrar dem: "För uppnående av den målsättning, som ramarna är uttryck för,har i motionen inte föreslagits några regionalpolitiska medel av annan karaktärän de sora förordas i propositionen." Man har alltså inga andra ambitionernär det gäller medlen, utan man begagnar precis samma medel sorasocialdemokrater, folkpartister och moderater. Då har man själv undergrävt sintrovärdighet. Då är de fasta befolkningstalen borta, och det tror jag är enupprensning av debatten. Nej, felet med hela tänkande är egentUgen attraan inte angriper de ekonomiska krafterna utan riktar sig raot människorna istället. Hi'rr har raånga gånger talat ora att sarahället inte skallbetala flyttningsbidrag. Det är ett uttryck för flyttningspoUriken. Men deallra flesta flyttar ju på egen hand. Det är ofta unga människor sora färbättre betalt på en annan ort. Sarahällets flyttningsstöd utgår till ungefär 20 000raänniskor till en kostnad av raot i lokaliseringsstöd av olika slag. Det är alltså en mycketliten del. och framför allt resoneraang är att oraflyttningsstödet togs bort skulle företagen få betala det, och då vore detraera lönsarat för företagen att lokalisera sig i glesbygder. Skall en personsom ställs utan jobb därför att ett företag läggs ner, t. ex. ett av de 500mejerierna, vänta på att det kommer ett annat företag i stället? Skall intesamhället bry sig ora honom och ge honom hjälp att flytta någonannanstans? Skulle ett sådant handlande stimulera tUl lokalisering? För att förenkla det hela skall jag beskriva ett konkretfall. , , lade ner slakteriet iKarlskrona, berördes ett 40-tal man. Många av dem fick andra jobb iKarlskrona. Fem slaktare och en köttklassificerare fick flyttningsbidrag av AMSför att fortsätta att jobba åt slakteribolaget i Krisrianstad, dit man hade centraUseratverksamheten. En annan fick flyttningsbidrag och jobbar nu på ett gjuteri någonannanstans i landet. Men låt oss hålla oss till dera sora flyttade till KBS iKristianstad. Tror ni att bönderna hade låtit bli att lägga ner slakteriet iKarlskrona om vi inte hade gett flyttningsbidrag tiU de anställda? Ett liknande fall inträffade i . När mejeriet iHamraarstrand lades ner därför att raejeridriften i skullecentraliseras till , berördes fem anställda. Två fick flyttningsbidragav AMS så att de kunde fortsätta i sitt gamla yrke vid mejeriet i . När slakteriet i lades ner fanns det tolv anställda.Fyra fick flyttningsbidrag för att kunna flytta till det centraUseradeslakteriet i för att fortsätta i sin branscU, då åt . Hade bönderna låtit bli att lägga ner mejeriet iHamraarstrand och slakteriet i , om vi inte hade gett flyttningsbidrag tillde här raänniskorna? Man raåste bryta ner det allraänna talet om flyttning ochse till de konkreta, enskilda fallen där människor berörs. Vi måste hjälpaenskilda människor. Att ta bort detta stöd innebär att man lämnar människan isticket. Det är de mest utsatta som ofta får det stöd som flyttningsbidragetutgör. Detta är en av de få punkter, där haft enannan inställning än vi beträffande raedlen för regionalpolitiken. När det gäUer människan i storstadsorarådena är detlikadant. Man kanske bestäraraer att det skall bo raindre folk i enstorstadsregion. För att få ner befolkningstalet skär man ner bostadsbyggandet,åldringsvården, antalet sjukhusplatser, fritidslokaler etc. Regional utveckUng och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten ändå däroch de bor där. Det är människorna som drabbas ora man skär ner samhiilletsservice och egentligen inte vågar göra någonting åt marknadskrafterna.Människorna vingklipps och inte de ekonomiska krafterna. Med en sådan inställning kommer man alldeles bort från dettänkande som har legat bakom när vi har försökt bygga upp samhället. Jag har tagit del av en studiehandledning som används inomcenterns studieverksamhet om regionalpolitik i hela landet under denna vinter.Någon skriver i denna studiehandledning: Skolbyggen i en glesbygd betyder baraatt bygden snabbare töras på folk, därför att skolan ger den lokalabefolkningen en utbildning sora det är oraöjligt att få användning för ilokalsamhället. Alltså borde raan ha en utbildning sora huvudsakligen inriktaspå utbildning i de verksamheter som kan finnas på orten. Tänk er in i vad detta betyder.Det betyder att en pojke eller en fUcka som växer upp i en sådan ort, somkanske skulle vilja bli raekaniker, lärare, tekniker eller sjuksköterska, inteskulle få den utbildning som kommer alla andra ungdomar i landet till del ochsom öppnar chanser, utan man skulle styra den grabbens eller fUckans utbildningrakt in på jorden eller skogen, dvs. de verksamheter som finns på denoraedelbara orten så att man kunde binda den människan fast där därför att deninte hade valmöjligheter. Jag reagerar oerhört starkt inför sådana tankegångardärför att de strider mot hela den grundsyn på människor som vi försökt byggaupp i vårt samhälle; unga människor skall få chansen att utveckla sinpersonlighet till måttet av sin förmåga och sina intressen. Utbildningen skallvara lika för ungdomarna, de skall ha chansen att välja de yrken ochsysselsättningar som de har intresse för och trivs med. Om raan tror sig kunnadriva en regionalpoUtik som på det här sättet skulle vingklippa unga människor,tror jag att dessa skulle reagera oerhört starkt emot denna. Jag hade inte tänkt ta upp denna polemik , raen efterherr aggressiva utspel måste jag göra det. Även ora man gjortglädjande reträtter från de resonemang sora gjordes när riksplanen först lades frara,består oradöraet att politik inte är trovärdig därför att man inteanvisar medel för att nå sina mål, därför att raan ger raänniskorföreställningar sora man inte kan uppfylla och därför att man på egen planhalva det enda område man själv kan behärska inte på något sätt följer de planersom raan kräver att sarahället skall följa och därför att man inriktar sinaåtgärder mot människorna i stället för mot de ekonomiska krafter, som en bredriksdagsmajoritet ändå vill att vi efter förmåga skall styra för att gagnamänniskomas välfärd. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle: går fort och jag måste därförfatta mig mycket kort. Jag vill hänvisa till vår raotion 1813 där vipå s. 8 säger: "De rena spekulationsintressena skulle kunna avgränsas oraersättnings-och inlösenrätt gavs till den sora för varit mantalsskrivenpå brukningsenheten, till dödsbo efter person sora vid frånfället varit där mantalsskrivenoch till successorer och följande innehavare av en sådan rätt." Detta harvi följt upp i en reservation som och andra av kammarens ledamöterhar en möjUghet att biträda i omröstningen. pekade på ålderssammansättningen i skogslänen.Det är alldeles riktigt, och just därför att den är så negativ är det bråttomatt vidta åtgärder för att klara situationen i skogslänen och i andraavfolkningslän. och statsminister pekade påstorstadsproblemen, och gjorde gällande att vi skulle vara ute föratt skära ned sjukhusbyggandet, skära ned annan service osv. för att förhindraraänniskor att bo i storstäderna. Den här frågan, herr statsrainister, är redantillräckligt komplicerad för att vi inte skall behöva komplicera denytterligare genora att tillvita varandra omdömen och förslag som inte existerari sinnevärlden. Det är väl närmast en självklarhet att möjligheterna att skapaen bättre railjö i storstäderna ökar ora befolkningsökningen inte är så snabbsom det visar all erfarenhet. Alla försök att påstå att vi villtvinga folk att flytta bort från storstäderna strandar på att våra förslaginnebär att storstäderna skall planera för den folkökning somfödelseöverskottet leder rill. Vår siffra på en ökning raed 65 000 människor iStockholms län har ju denna innebörd. I propositionen säger statsrainisternsjälv att en lugnare tillväxt i storstadsregionerna ökar inte bara utryrametför ekonomisk tillväxt i andra delar av landet, utan gör det också lättare förstorstäderna att klara utbyggnaden av samhällsfunktionerna och bemästramiljöprobleraen. Det är ju vår tes för att verkligen därapastorstadstillväxten. Hur kan statsministern och andra i det läget stå upp ochsäga att vi försvårar för raänniskorna att leva i storstäderna? tes, sora statsrainister Palrae anslötsig till, var att länsderaokratin inte är tillräcklig för att t. ex. hindranedläggningar av storföretag i . Får jag fråga; Vad har ett40-årigt socialderaokratiskt regeringsinnehav betytt i det avseendet? Vad hardet betytt för , när SCA nu vidtar dessa åtgärder. Man säger att inte föreslär några raedel för attkoraraa till rätta raed problemen. Ja, vi har angett dem här och sagt att det iprincip inte är några nya raedel, raen att vi vill använda dera åt rätt håll.Ora vi skall kunna uppnå ett bättre sysselsättningsläge krävs det ökadeinvesteringar inora näringslivet det är alla intresserade av. Samhällsekonomisktblir det inte dyrare, tvärtom, ora dessa arbetstillfällen lokaliseras så att vifår en bättre regional balans. Därför är det fel att påstå att våra förslag omen bättre regional balans skulle utgöra en påfrestning av de totala resursernasom vi inte klarar. Det är summan av investeringarna i näringslivet som vi villfördela bättre för att ge ökad sysselsättning. Inte innebär det några särskiltstora påfrestningar i förhållande till sumraan av investeringar. Jag har lämnat ett klart besked, herr statsministern, attbakom förslaget att planera för ytterUgare 200 000 raänniskor i Storstockholrastår socialdemokrater, folkpartister och moderater i utskottsbetänkandet, ochsjälvklart riktas kritiken mot dessa parrier. Deras ställningstagande därstämmer inte alls, sade jag i mitt huvudanförande, med deklarationer Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten att det ärviktigt att dämpa storstadstillväxten. Så är det anklagelsen mot socialderaokratin förkoncentrationspoUti-ken. Detta att ni har sutrit vid regeringsmakten i 40 ärmåste väl ändå på något sätt ha påverkat utveckUngen i det här landet. Ertregeringsinnehav har väl inte varit alldeles betydelselöst i detsararaanhanget. Det kan ni väl ändå inte stå upp och hävda. Visst måste vikunna framföra den här kritiken. Och vad LO:s samordnade näringspolitikbeträffar så har ju en vetenskapsraan sagt att detta prograra varitregeringsprograra, och där hyllade raan denna tes. Statsrainistern anförde några siffror om vadlokaUseringspolitiken och flyttningspoUtiken kostat. Jag hänvisar till vad jaghar sagt om de totala investeringarna. Men vad har utveckUngen betytt förmänniskorna? Det var sora 30 000människor flyttades från skogslänen. Det rörde sig om 9 000sysselsättningstillfällen som skapades i samma län. Får jag i min nästa replik återkomma tillherr Palmes försök att kvaUficera sig sora rationaUseringsexpert ijordbrukskoopera-rionen. () kort genmäle: Den här debatten handlar verkligen om alltraellan hiraniel och jord. Det viktiga är ju att vi nu äntligen får en fysiskriksplan och att vi får en fastare grund för en bättre regionalpolitik, även omdet koramit rned några fula sociaUstiska fläckar på ett par ställen iraajoritetsbetänkandet. ville ägna sig åt exercis i en delfråga ochåstadkomma någon sorts ideologiskt gnabb med och . Utövervad redan har svarat viU jag hänvisa till vad komraeratt säga. När det gäller frågan om ersättning för mark enligtglesbebyggel-seregleringen så är ju saken ingalunda så enkel sora göra gällande. Herrar Tobé och får väl diskutera detaljerna idenna viktiga fråga. menade att jag var offer för en missuppfattningnär det gällde Ljusnan. föreslår, sade statsrainistern, ingentingannat än att skall besluta. Det är fel, . Vi ger ireservationen 15 klar anvisning om hur man skall rädda Mellanljusnan. Bara påen punkt har rätt; Vi vUl inte ha en retroaktiv lagstiftning - integå in och göra ora lagstiftningen när ett raål redan är anhängiggjort. Men isakfrågan är det faktiskt sora måste ha missuppfattat läget. Vårtförslag innebär ju att, om reservationen segrar, ger klar anvisningrill regeringen ora hur regler skall utforraas som skyddar outbyggda älvdalar.De reglerna och de komraunala generalplanereglerna bUr det som sedan avgörLjusnans öde, även om utslag skulle gå åt "fel håll" ora jag får använda det uttrycket - från railjövårdssynpunkt. För innan ettsådant doraslut hunnit vinna laga kraft kommer dessa nya generalplaneregler attgälla. Utskottsmajoriteten lovar ingenting. Man föreslår baradenna retroaktiva lagsriftning som innebär att regeringen skulle kunna prövaäven denna fråga. Majoriteten ger alltså ingen garanti för att Ljusnan skall Hur skulle vi kunna Uta på regeringen, som handlade soraden gjorde i fallet Ritsera? Nej, här är det fråga om att klart tarställning. Sedan skulle jag faktiskt på en punkt vilja frågastatsministern om det inte i en socialderaokratisk reservation har inträffatett olycksfall i arbetet. Det är den reservation som handlar om hur raan skallhjälpa sraåorter och ren glesbygd. Jag förstår inte hur Edra partikararater kanreservera sig i utskottet mot förslag till en statUg garantisedel utfärdad förden händelse den mest grundläggande servicen riskerar att falla bort i raindretätorter. Det raåste ju bU billigare att staten ger koramunen ett särskiltstatsbidrag för att kommunen i sin tur skall kunna stötta upp en burik, hållalåg- och raellanstadieskola vid liv, hålla liv i en filial tillkoraraunalkontoret. Det kan inte vara riktigt att här gå vid sidan avförslaget, för då har man verkligen inte tillgodosett rimUga krav på valfrihetför dem som för sin försörjning vill och måste bo kvar på landet, i sraå orterlångt från de större tätorterna. Här har vidare varit en debatt mellan och herrFälldin om vad som har hänt under . Det har talats en del ombehovet av att styra marknadskrafternas fria spel. Det var väl självahuvudtanken i statsministerns stora inlägg att det skulle finnas någon sortsdolska och anonyma marknadskrafter som verkar tväremot statsmakternas vilja ochsom nu raåste styras. Ja, det resonemanget är väl riktigt så till vida att detbehövs en utvecklad ramplanering, som anger riktUnjerna för sarahälletsutveckling på . Vi behöver få vad jag kallat en socialt styrdramhushållning. Men resonemanget är fel, ora man som statsministern försökergöra de poUtiskt ansvariga utan ansvar för en utveckling, som har pågått underhela efterkrigstiden. Det är väl alldeles klart att regeringen inte kan slåifrån sig det ansvaret. I denna del av debatten måste jag ge helträtt. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrBOHMAN (m) kort genraäle: Jag läste upp enutoraordentUgt besynnerUg raening i ett av betänkandena och frågade, ora inteherrar och ville ta avstånd från den. Det ville de inte göra. Nuvet vi alltså det. Det viktigaste är ändå att prata raed , och herrPalrae använde nu precis samma slags polemik mot mig som han har gjort underden . Han bemötte inte vad jag har sagt. måtte alltsåinte ha lyssnat till raig utan till några inre röster sora han sedanpoleraiserade raot. Det ger debatten ett mycket besynnerUgt intryck. talade om "svartraålning" därför attjag varnat för en alltför långt gående styrning, en övertro på planering, ochpåvisat vilka negativa effekter sora den hittillsvarande planeringen har fått.Skulle det vara svartraålning? Detta tal om svartmålning, som förs fränregeringsbänken, förefaller raig snart vara ett försök att strypa en debatt ivilken jag påvisar inte att vårt samhälle är dåligt utan vilka följder densocialdemokratiska poUtiken har fått. Om jag talar om vad socialderaokraternahar ställt riU med, kallar det för svartraålning. Regional utveckUng och hushållning med mark och vatten kanske ärett uttryck för något slags självprövning - har möjUgen kommitunderfund med att det är illa ställt. I så fall är det . Vidare beskyller raig förmanchesterliberaUsra. Ja, vad var det jag sade? Jo, jag påvisade sarabandetraellan den allraänna ekonomiska utvecklingen och våra möjligheter att föra eneffektiv regionalpolitik. Jag citerade i detta avsnitt företrädesvis själv. Jag återgav vad han har sagt i sin s. k. kapprock. Om detta är attge uttryck för manchesterliberaUsra, befinner jag raig aUtså i gott sällskap eller i dåligt sällskap; det beror på hur raan ser det - med . Eftersora eraellertid tog upp frågan vill jaggå tillbaka till inledningsanförande. Han tecknade däri enverklighetsbild som jag tror att människorna inte upplever. När han talade ombehovet av en långsiktig planering på demokratisk grund ställde han soraalternativ till detta upp: fritt spelmra för anonyma marknadskrafter,handUngsoförraåga och växande svårigheter både ekonoraiskt och socialt. Skulle detta alltså vara en beskrivning av denblandekonorai sora utvecklats i vårt land under de sorasocialdemokraterna har suttit vid makten, är det i varje fall en beskrivningsom raänniskorna i vårt land inte känner igen. Den blandekonorai vi har innebärju att samhället skall ställa upp ramar så att sådana effekter som om inte uppkommer. Det är inte någon sora har kritiserat en sådanpolitik. Tvärtom har vi talat ora behovet av sådana generella ramregler ochbehovet av att påverka och stiraulera utvecklingen, men vi har varnat fördetaljdirigering. Vi har också varnat för en poUtik, som gör det svårare förmänniskorna att få en meningsfylld tillvaro som gör det svårare för vårföretagsamhet, svårare att skapa resurser för att angripa de raångasarahällspiobleraen. Ändå upprepar i sitt anförande att det ärväsentUgt att motverka de anonyma ekonomiska krafter som människorna uppleversom ett hot och att i stället ge förändringen ett socialt innehåll. Ja, visstskall vi försöka ge förändringen ett socialt innehåll inora ramen för denbiandekonomi som vi behöver. Men raänniskorna upplever inte de ekonomiskakrafterna på detta sätt som ett hot. Tror verkligen att de enskildamänniskorna upplever de små företagen ute i landet, de knepiga hantverkarna sombygger upp industrier och de flera hundra tusen små och medelstora företagensom ger sysselsättning, som något slags hot? Vad man däremot praktiskt upplever som ett hot är deeffekter som den socialdemokratiska ekonomiska politiken skapar för människornaoch deras raöjUgheter att ge sysselsättning den fördubblade löneskatten, föratt ta ett exempel, höga skatter över huvud taget och en selektiv, dvs.punktvis insatt politik sora kan få och på många håll får allvarligakonsekvenser. Att den blandekonorai som vi har haft börjar urholkas av den socialderaokratiskapoUtiken det är det som utgör det allvarUga hotet, men detta konstaterande harinte ett skvatt med manchesterUbe-raUsm att göra. Sedan frågan om ersättning. Statsrainistern måtte hatotalt missat frågans stora principiella betydelse. Den handlar om den enskilda människansställning raot raäktiga kollektiv - raot kommuner och mot staten - där iintressekonflikter den enskilde allrid måste ge efter. Vi har herrarnapå regeringsbänken vissa regler sora skall skydda den enskilde raot aUtföraUvarliga konsekvenser, då sarahället hoppar in och vUl förfoga över marken.Det är lagregler sora den socialderaokratiska regeringen själv har infört, ochde bygger på att ora man hindras att utnyttja sin mark enligt deförutsättningar sora raarken ger, skall raan få ersättning därför. herrPalrae polemiserar mot mig därför att jag tycker att de reglerna skall varakvar, är det alltså en poleraUc mot den politik som regeringen själv har fört,ett underkännande av den politiken. Så talar ora kontorshus och kraftverk. Vet intestatsrainistern vad det är för skillnad raellan tätbebyggelse ochglesbebyggelse, att skilda principer gäller i dessa fall? Vad jag talar oraärsraåfolkets rätt till sin mark, rätten att bebygga den marken enligt deviUkor som gällt tidigare och som den socialdemokratiska regeringen haraccepterat men går ifrån. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäle: sade att vpk bygger hela sinregionalpolitik på att vi raåste få en socialistisk ekonorai. Det skulle välvara kritik, raen det är litet konstigt att höra det från en socialderaokrat.Det är också en missuppfattning. Statens och storfinansenssnedlokaliseringspolitik måste bekämpas redan här och . Vi har också lagtfrara en rad konkreta förslag sora vi anser bör genomföras . Man kan alltsåinte som vifta bort våra förslag raed att de alla förutsättersocialisra och att de inte gäller dagens problera. Det är inte sant. Ta fråganora att bygga basindustrier för pengar ur AP-fonderna, ta andra förslag. Dettorde också vara en farlig linje för att i alla sammanhang tala orasocialisra sora någonting sora endera är vad han kallar stalinistisk eller överhuvud taget inte har någon betydelse i sinnevärlden. Kravet på en socialistisksarahällsoravandling är väl ändå inte alldeles dött inora detsocialderaokratiska partiet. föll tillbaka på den borgerliga agitationen,när han påstod att ingripanden mot storfinansen och socialisra förutsätter enförödande byråkrati. Det var som att höra tala. Inom detprivata näringslivet i det här landet finns en väldig byråkrati. Denstatliga byråkratin runt kanslihuset är heller inte dålig jag raenar rentkvantitativt. Det är inte folket sora bestämmer i dagens samhälle. De sora bekämparkoncentration och avfolkning raåste bekärapa också både den privata och denstatliga byråkratin. Det är i samhälle byråkratin har en väldigmakt. Vi vill ha ett samhälle där folket i stället har hela bestämmanderätten.Socialismen är en antibyråkratisk rörelse. Det avgörande i regionalpoUtiken ärsysselsättningen. Det läge sora råder utraärks av hög arbetslöshet. Dendrabbar fraraför allt skogslänen, sora frärast raåste få stöd.Sysselsättningsfrågan koramer inte att bli mindre . Den koramer attväxa i betydelse, eftersora det sora vi kallar kapitalisra och raarknadskrafterna påtagligt allt särare sköter uppgifterna att bereda