prot · FV0992 · 1972-12-31 00:00:00 — När det gäller demokratiska rättigheter i övrigt måstebetonas vikten av att de värnpliktiga på samma sätt som andra människor gesmöjlighet att utöva politisk verksamhet. De värnpliktiga saknar , enligtegna utsagor, rätten att på förbanden fritt diskutera politik, t. ex. vad delgäller försvarets mål.sättning. Deras möjligheter att sprida politiskaskrifter, affischera, hålla möten osv. är starkt begränsade. De värnpliktigahar därmed starkt begränsade möjligheter att föra kamp' för sina intressen.Mötesfrihet, organisationsfrihet, yttrandefrihet och rätt att sprida allasorters tryckta eller på annat sätt mångfaldigade alster itryckfrihetsförordningens anda är vikliga beståndsdelar när del gäller krav påförsvarels demokratisering. , herr talman, vill jag bara säga några fä ord omyrkandet i vår motion nr 1609 om att värnpliktiga i vapenfri tjänst inle bör halängre tjänstgöringstid än andra värnpliktiga. Utskoltet har till den frågan.sagt att det måste tillses att tiden för dessa inte blir så kort att detframstår som om den vapenfrie får en särskild förmån utöver atl hänsyn tas tillhans övertygelse och samvete. Vi hävdar där en annan uppfattning. Vi menar atthar en ansökan om vapenfri tjänst godkänts, så skall den sökande inlebestraffas genom en längre tjänstgöringslid. Detta har också underslrukils avde värnpliktiga själva i uttalanden från deras rik.sdagar. Vi förutsätter, somsagt, all de som söker vapenfri tjänst har goda skäl för sin vapenvägran, ochdå bör de inle bestraffas genom längre tjänstgöringstid. Jag yrkar härmed bifall till motionen 1609,såvitt gäller punkterna 2 och 3 i belänkandet. vill jag säga några ord med anledning av vad fruEriksson i yttrade 0111 atl polilikerna står bakom det beslut somkommer att fattas. Jag vet inte hur man för vår del lämpligast skall uttryckaden saken. Jag vill bara understryka all när del gäller försvarets inriktninghar vi en helt annan uppfattning än den som kommer till ullryck i detsociuldemokrutisku förslugel. Om vi 1 andra hand kommer att stödja det, såberor detta uteslutande pä atl vi anser att det är ett förslag som i jämförelsemed de borgerliga förslagen lägger minst bördor pa folkel. Men den ståndpunktenär vi givetvis beredda atl försvara. HerrGUSTAVSSON i (s); Först vill jag säga till , somciterade ett uttalande av statsutskottet om befolkningsskyddet, altvi då var i en helt annan situation. a. dominerade kärnvapendoktrinen pådel internationella planet. Med andra ord, tanken om massiv vedergällning varden dominerande militära doktrinen. har vi en annan syn pä de härfrågorna, som innebär att man i stället inriktar sig på skydd motkonventionella vapen. Det är alltså mot den bakgrunden som statsutskottelsuttalande skall ses. Men vi måste naturiigtvis ha en beredskap det sägerockså försvarsutskottet om en förändring av den nuvarande doktrineninträffar. Sedan kan det ju tilläggas, som resonerade kring;För det första finns det väl inget land som har som målsättning alt helabefolkningen skall ha skyddsmasker i dagens situation. För det andra kan manför alt få litet balans i disku.ssionen lägga till frågan; Vilket annat landsatsar .så myckel på befolkningsskydd och civilförsvar som gör? Det var egentligen inle om dessa problem jaghade för avsikt att tala utan om försvarets fortsatta inriktning, framför alltnär det gäller frågan om avvägningen mellan kvantitet och kvalitet inomförsvaret. menar att vi i ett längre perspektivbör prioritera ett större antal tekniskt mindre högtstående vapensystem frumförett fåtal tekniskt mycket kvalificerade. Denna principiella uppfattning harsedan såväl försvarsministern som utskottets majoritet anslutit sig lill.Konsekvensen av bl. a. detta blir att fjärrslridsförhanden minskar i omfattningoch att man är beredd ult gå ner något i prestunda om meningsfulla ekonomiskabesparingar kan uppnås. Detta har till en del också illustrerats av den debatt somförts tidigare i dug i denna kummure. Jag tror alt det är oerhört väsentligtalt betona denna princip, inte minst pä grund av snabbi stigande kostnader förkvalificerade vapensystem. är vi ju i den situationen att myckel sloraforskningsresurser läggs ner pä militär forskning, och exempelvis just nu harvi ult tu ställning till ell förslugsunslug för nästa budgelur på 395 miljonerkronor lör forskning och utveckling vuil avser flygvapen-förband. Storleken uv resursinsatserna kan också illustreras på ellunnut sätt. I detta full kun mun tu flygplunel som utgångspunkt.Forskningen kring och utvecklingen uv delta vapensystem är det mest omfullundeprojekt som någonsin genomfört i nugot summunhung. Sluträkningenenbart niir del gäller forskning och utveckling lär huiiinu på omkring 2,5miljarder kronor. Ett annut mått pä engugemungel får man när mun konslulerurult omkring 12 000 människor får sitt levebröd genom ull jobbu i någon av defubriker som tillverkar delar till . Ett tredje sätt ull mälu kostnadenför detta vapensystem är att beräkna totalkostnaden föi olika versionernär de är utljänude, dvs. inklusive underhäll och andru utgifter i anslutningtill projektet. Någon har beräknat denna summa lill . Försvarets fortsatta inriktning in. Nr 92 Herr talman! Även om de siffrorsom jag nämnt inte på något sätt gör MnnHaopnHen anspråk pä någon exakthet avvikelser och kanske slora sådana kun 79 inai1977 förekommu så illustrerur de ändåvilken enorm resursanspänning som -------------------- krävsför ett så avancerat vapensystem som . Forsvaretsfortsatta studier har påbörjats på ettflygplan - om det över huvud taget ,, flygplan - som eventuellt skall ersätta , del s. k. Eftersom .såväl utskottet som försvarsministern uttalat attIjärrslridsförbanden skall ges en lägre prioritet, kan man utgå ifrån attinriktningen och utvecklingen blir annorlunda än när Viggenprojektetpåbörjades. Detta är angeläget ur flera synpunkler. Jagskall beröra några avdem. Ett landmed begränsade tekniska forskningsresurser kan inte, när t. o. 111. stormakternaupplever problem i delta avseende, binda en stor del av sina resurser till ettsä resurskrävande länglidsprojekt som utveckling av ett nytt tungtattackflygplan skulle innebära. I stället bör den tekniska forskningen ochutvecklingsarbetet i ökad utsträckning inriktas på andru, civila områden avväsentlig betydelse för samhället. Dessutom gör kostnadsutvecklingen att ettflygplan med komplexitet knappast blir ekonomiskt möjligt att utvecklai framtiden. 1 motionen 1607 lar mina medmotionärer och jag upp dettaresonemang. Vi yrkar all planeringen för ett eventuellt framtida ulluckflygplunmed hänsyn till kostnader och landets teknologiska forskningsresurser inriktaspå ett flygplan med måttliga prestanda, dvs. inget tungt altackflygplan. Visserligenär motionen formellt avstyrkt, men utskottet har ullulat alt studierna är"inriktade pä olika alternativ som alla innebär inållliga prestanda iförhållande till den miljö i vilken verkan skall ske, varför motionärernas kravi detta avseende torde vara tillgodosett". Ulskotlel uttalar också den oroman känner för kostnadsutvecklingen och har bl. a. därför gettfjärrslridsförhanden en lägre prioritet. Eftersom utskottet konstaterar atlmotionens krav är i sak tillgodosett och eftersom motionärerna således fållgehör försitt krav av utskotlsmajoriteten finns det anledning att vara nöjd medskrivningen. Men, herr tulniun, när man diskuterar högteknologin inomförsvuret finns det anledning uti göru ylterllgure ell pur reflexioner. Denförslu gäller den långa lid för vilken man binder kostnader. Genom att bindastora utgifter lill avuncerude vupensyslem minskar mun handlingsfriheten vaddet gäller kostnadsnivån för det militära försvaret. Det motverkar med undraord den viktiga strävan att hålla försvarskostnadema nere, eftersom det mångagånger rör sig om åtaganden som spänner över en lid på kanske . 1 ett läge som dugens där många tecken lular för ull enklar politisk slubililel inträtt i Europu är del fel ult lusa försvurskoslnaderna förläng tid frumåt genom utugundeh som myckel hårt binder utgifternu. 1 stället bör mun eftersträva en sådan struktur på försvuret att detta relativt snabbi kan anpassas till olika utvecklingstrender. Jag vill inte påstå ull vi redun i dug hur förlorat denna valfrihet. Jug vill i stället med dellu resoiiemung understryka furun av ull mislu dennu vulfrihet. Därför hälsar jag också betoningen av lokalförsvarsförbanden å ena sidan och den lägre 144 prioriteringen uvfjärrstridsförbunden a andra sidan med tillfredsställelse. Den andra reflexionen gäller högteknologin kontra denallmänna värnplikten. Det .sägs ofta att det militära försvaret är hela folketsangelägenhet. Den allmänna värnplikten motiveras bl. a. just av en önskan attförankra försvaret hos folket. Men ett värnpliklsförsvar hur också undra mycketväsentligu värden. Det motverkar exempelvis ull de militära kruflernu kan spelaen självständig politisk roll. På samma sätt bidrar del lill all inom försvaretutveckla normer och värderingar som på ett bättre sätt stämmer överens med delcivila samhällets än vad sannolikt ett yrkesförsvar skulle göra. Tankar kring folkels motslåndsvilja och medverkan inomtotalförsvaret, sambandet mellan civilt och militärt liv, liksom motivationoch sammanhållning kan utvecklas. Men det antydda visar på den betydelsefullaoch kanske t. o. m. avgörande roll som den allmänna värnplikten spelar. Om man.sätter högteknologin mol en bred förankring av försvaret uppstår utan tvivelproblem. Ett är rent ekonomiskt - vi har helt enkelt inte resurser för både ettgenomgående högteknologiskt försvar och en allmän värnplikt. Dessutom är delpraktiskt svårt att förena dessa båda principer, eftersom tekniken ställer kruvpä personulen som inte kan uppfyllas av de värnpliktiga. Dessa problem har juockså i annut summunhung berörts av överbefälhavaren då han studerat två olikaförsvarsstrukturer som benämnts A och B. A-strukturen bygger på tanken alt enockupation av landet skall ta så som möjligt. Del leder till attexempelvis markförsvarel prioriteras. B-strukturen bygger på att angriparensförluster i initialskedet skall bli så stora som möjligt. Den principen ledertill ult fjärrslridsförhanden prioriteras och lill avsteg från den ullmänna värnplikteneller till kategoriklyvning. Visserligen skall kanske dessa studier bara sessom exempel på avvägningen mellan kvalitet och kvantitet, men de ger ändå enfingervisning om vart det kun bära hän vid en inriktning mot högteknologin.Därför är det glädjande och värt att notera atl försvarsministern uttalat altvi bör sträva efter ett uthålligt försvar framför inilialstyrka. Dessutom harförsvarsministern i direktiven till den tillsatta utredningen rörandevärnpliklsulbildningen klart uttalat all förslagen frän utredningen ej fårinnefatta förslug lill åtgärder som leder till kategoriklyvning. Detta är några uv de reflexioner som man huranledning att göra när man står inför ett beslut av denna karaktär. Vi hardiskuterat frågorna ingående i utskoltet och i andra sammanhang. Jag vill med detta, herr talmun, instämma i tidigarefrumställda yrkanden om bifall till utskottets majoritetsförslag på samtligapunkter. inriktning m. in. HerrBJÖRCK i (ni): Detförsvarsbeslut som strax skull fattas har knappast föregåttsav någon särskilt onifuttande och än mindre djuplodande offentlig debatt. Blandde slora lidningurnu är del i stort .sett endust i man hurkunnut finnu en verklig vilju alt initiera lill den breda debatt som.självfallet borde ha föregått det beslut vi skall fatta. Jag har velat göra detta konstaterande därför att vi iSverige skiljer oss frän våra grannländer, särskilt då , när detgäller alt öppet och Försvaretsfortsatta inriktning m. m. förutsättningslöstdiskutera vår säkerhetspolitiska situation. Regeringen i vårt land har istället strävat efter att ge allmänheten intrycket av att vi lever i en fredligomgivning och att det i vår närhet inle finns makter som utgör ett potentiellthot mot . Detta är emellertid enligt mitt sätt atl se felaktigt, och delär lättsinnigt alt på delta sätt försöka föra allmänheten bakom ljuset. I .själva verket förhåller det sig sä att någon militäravspänning icke existerar i . De rustningsbegränsningar som presidentNixon och de ryska ledarna just nu kommit överens om berör sofistikeradeinterkontinentala vapen och påverkar knappast vår situation. Det gör däremotuppbyggnaden av de ryska Östersjö- och Ishavsflottorna. Som alla intresserade känner till har under desenaste femton åren gjort en satsning på sin marin som saknar motstycke. Dennumarina expansion har lett till att man opererar runt om pä väridshuven i , i Indisku oceanen, i och naturligtvis också iÖstersjön. Den ryska Östersjöflollan har fått imponerande dimensioneroch överträffar vida vad NATO-statcrna har i området. Frågan är i vad mån dennaryska flotta är atl uppfatta som ett hot mot de nordiska länderna eller om denbara skall ses i ett globalt sammanhang. Om man ser närmare på sammansättningenav de ryska Ösler.sjö- och Ishavsmarinerna och deras övningsaktivileter klarnarbilden. Det visar sig då alt en kraftig sovjetisk satsning har skett under1960-talet på lundstigningstonnage. Vidare har man återupprättatmarininfanteriet som är avsett alt vura spjutspetsen vid en landstigning. Dettamarininfanteri har fått en stark koncentration till . Storalundsligningsövningar har skett , framför aUt i ochi . Inle minst på norsk sida har dessa landstigningsövninguruppiiiärksum-mats och uppfattats som direkt riktade mot . De mänga ryskalandstigningsövningarna pä den sovjetiska delen av hur nämligenhaft en speciell karaktär. Vid militära övningar brukar ju normalt de somförsvarar det egna territoriet vara predestinerade alt "vinna"övningen och angriparna att, som i detta fall, kastas i havet. Vid de ryskaövningurna pä har det varit tvärtom. Där ur det angriparna som"vinner" och luiulstiger. I det sammanhanget skall också noteras uti både den ryskuhundels-flottan och fiskeflottan lill slora delar är konstruerade för all kunnadeltaga i landstigningsoperationer. Det ryska flodlonnaget .som i dugomfuttar över 1 000 enheter - är i hög grad lämpat förlundstigningsope-ralioner i . Alt Nordkulotten och Östersjöulloppen är strulegisktviktiga mål har länge varit oomtvislal. De oljefyndigheter som gjorts eller kunberiiknas göras utanför Norges kuster och i gör vårt läge än merutsatt. I har mun klart uttryckt sin oro över expansionenoch inriktningen av den rysku murinen. 1 hur fä brytt sig om utiuppmärksamma detta. Man kan fråga sig varför. Del är nog bra ult efterslrävu goduförbindelser med , men dettu fur inte Icdu till att vi uvslår frunull diskuleru vår egen säkerhetspolitiska siluution i klura och uppriktigatermer. norske kollega - och partivän - statsministerTrygve Bratteli har flerfaldiga gånger uttryckt bekymmer Nr 92 inför den snabbi växande ryska flottupprustningen. Att statsminister den skulle våga göra något sådant får väl däremot betraktas som 99mai 1972 uteslutet. Jag har velat säga detta därför attregeringens försvars- Försvarets fortsatta bud utgått från att det råderlugn och avspänning i . Man har inriktning rn. m. därvidlag sattlikhetstecken mellan politisk och militär avspänning. Det är uppenbarligen en felaktig slutsats. Någon militär avspänning har inte kunnat konstateras vaddet beträffar konventionella militära stridskrafter, tvärtom. Regeringens försvarsproposition innebär en kraftignedskärning jäms över hela vår försvarsmakt. Den kommer att innebära att vi ien avspärrningssituation inte kommer att kunna klara av tillförseln avlivsviktiga varor därför att vi mot slutet av 1970-lalel kommer att saknakonvojskydd. Vidare kommer hela landet inte att kunna försvaras. Då antaletbrigader kommer att gå ned från 30 till högst 14 under de närmaste tio årenförslår var och en att talet om att försvara hela landet är struntprat. Detvore t. o. m. ansvarslöst att i en krigssituation försöka göra detta, då det istället till varje pris kommer att gälla att kraftsamla för alt över huvudtaget kunna överleva. och blir då naturligen de områdensom får lämnas i sticket. Detta rimmar väl med förutsättningarna om vi skulle tänkaoss en rysk framstöt mot väster. Som jag tidigare konstaterat har Sovjetunioneni liksom i ett betydande landstigningstonnage.Operationer på liksom mot kan därför ske utan större.svårigheter, om vi inte har tillräckligt med motmedel. Man kan alternativt också tänka sig att intresseföreligger för Östersjöulloppen. För atl behärska krävs att manbehärskar . En ockupation av kommer att kunna skerelativt lätt, då ju försvarspropositionen innebär att vi får en särskilt starkreduktion av pansartrupper - i praktiken kommer väl högst en pansardivision attbli kvar i . Något intresse att fortsätta norrut kommer förmodligen inteatl föreligga för en angripare, utan man kommer att stanna upp därSniålandsskogarna tar vid. Där kommer då våra så omhuldade lokalförsvarsförbandalt stå utan att ha tekniska möjligheter att ingripa medan striderna rasar iSkåne mellan angriparen och det fåtal brigader som vi har kvar. som delta sker kommer förmodligen bombningaratt äga rum mot befolkningskoncentrationer som våra storsläder för ult"mjuka upp" oss och minska motständsviljan. Några effektiva motmedelmot detta kommer inte att finnas, då en stor del av det begränsade antal jaktflygplansom vi kommer att ha behövs vid striderna i , som vi avekonomiska skäl tvingats ta ur drift ell antal uv våra luft försvarsrobotförband. Under detta skede kominer naturligtvis vår import att varaavskuren och våra möjligheter atl skydda denna genom konvojering alt vara utesluten, då vi saknar fartyg som skulle klara detta. Vi kan sedan räkna med att angriparen ockuperar , och kanske och behåller dessa områden .så länge den aktuella konflikten pågår. Försvarets fortsatta inriktning m. in. Befolkningeni dessa områden kommer att fä uppleva en ockupations fasor med politisktförtryck, godtyckliga avrättningar, deportationer och allt annat som vitidigare sett på mycket nära håll. Låter detta som en framtidsvision utan täckning? Ja,säkert för de flesta, därför att mänga tycks förutsätta alt vi har ell försvarför nöjes skull som aldrig skall behöva ingripa. Man föredrar att inte tänka påvad .som kommer all hända om kriget kommer. .-Vit diskutera vem som kan tänkasangripa och hur han kommer alt uppträda är ju närmast tabubelagt i . Menändå är en utveckling av det slag som jag här har skisserat den mest tänkbaraför vårt vidkommande, och det är just på den situationen som en stor del av vårförsvarsplanläggning är inriktad. Det vet försvarsminislern ochförsvarsdepartementet mycket väl, och det vore hyckleri att hävda något annat.Det räcker ju med ull se hur våra frcdstiila stridskrafter och befästningar ärgrupperade. Låt mig för säkerhets skull slå fast alt jag .självfalletinle förordar atl vi skall låla bli att försvara och . Jaghar bara pekat på att det kommer att saknas tillräckliga resurser att göradetta , om vi skall klara av försvaret av de områden avSverige där den överväldigande majoriteten av befolkningen lever. Den politiskaoch militära ledningen kommer i en krissituation att tvingas priorileru. Inle heller har jug påstått ult hyserlönisku planer på atl utan vidare kasta sig över värt lund. Men jag har pekatpå alt utvecklingen av de enorma ryska marin- och amfibiestridskrafternu,avseddu atl operera i och Norra ishuvet, är ett klart hot mot vårsäkerhet och alt dessa stridskrafter tydligt är utrustude för ult säkraÖstersjöulloppen och . Det försvarsbeslut som vi skull fultukommer ull leda till betydande nedskärningar uv vårt försvar under 1970-talel.Jug hur i en artikel i med hjälp uvjämförelser visul likheterna med 1925 åis olycksaliga försvarsbeslut. Ingentinghar framkommit som har jävat påståendet alt vi nu häller på ull upprepu samma misstag.Skillnaden gentemot 1925 är möjligtvis ilen ull det kommer att ta nuinnan nedskärningarna slår igenom, men i fråga om omfattningen är det knappastnågot som skiljer. Jag skall inte uppehålla mig vid nedskärningurna ikrigsorganisutioncn - det hur andru talare frän mitt parti gjort men jag kuninte undcrlutu att säga några ord om effekterna för fredsorganisationen. Utavvåra 45 umiéfreilsförband kommer 15 ull drus in . Avurinens skolor kommer hälften ult försvinna. Sex å åtta flygflottiljerförsvinner. Detta kommer att fä stor betydelse för befolkningen i deuktuellu orterna. Det är emot den bakgrunden desto märkligare alt försvarsministernåkt lund och rike runt och lovul oroude kommunalmän alt de kankänna sig lugna - deras förbund kommer inle ult beröras. Vi hur t. ex. i dettasyfte liuft påhälsning uv herr försvursministern i . Någonstunsmåste väl rimligtvis ändå dessa nedskärningar slå igenom? Men det hur interedovisats den här gungen, lill skillnud friin 1925. Vi fattar i dug ettförsvursbeslul - del hur påpekats här - vars konsekvenser viinte kun överblicka. l'örsvursminislern hur integ.jorl något för atl skingra ovissheten när det gäller förbandsindrag- Nr92 "'"g'""- den l-in annansak som inle berörts särskilt myckel är den arbetslöshet som ya rnai 1972 försvarsbeslutetleder till inom försvarsindustrin och hos dess underlevc- --- Då tiden är knapp skall jag inle gå in på detaljer utan bara Försvaretsfortsatta konstatera all vi får räkna med omkring inriktning m. rn. 10 000 friställningar inom försvarsindustrin, vilket skall läggas till de 2 500människor som skall rationaliseras bort inom det militära försvuret. 1 övrigthänvisur jag lill den artikel i därjag I den pekade jag på alt man kan utgå ifrån ull AMS fårrycka in lill slora kostnader för att garantera sysselsättningen på de härorterna - men vad var del då egentligen för mening med ett försvarsbeslut av del här slaget, om kostnaderna i stället får tas ut på Det försvarsbeslut som fattas , detfallas inte lill följd av realiteter i vår omvärld. Talet om avspänning är meraen efterhandskonslruktion från regeringens sida. Anledningen till nedskärningarnaär två. For det första gäller del all spara pengar då vår ekonomiska utvecklingpå senare år har varit dålig - framför allt beroende på regeringens egenekonomiska politik. För del andra gäller det atl lugna vänsleropinionen inomdet socialdemokratiska partiet som under ledarskap växt sigstarkare och börjat vädra morgonluft. I regeringen eller i försvarsutskottethar det inte funnits krafter med tUlräcklig tyngd för att sätta emot. Därförhar det blivit som del har. Säkert kommer utvecklingen i vår omgivning atl variera,och säkert kommer vi under 1970-talel att tvingas revidera dagens beslut.Kanske klarar vi omsvängningen , kanske inle. 1 det ena fallet kommer detatt kosta slora pengar atl reparera det som har rivits ned, i del andra falletkommer inga pengar i världen att hjälpa. Frågan om befolkningsskyddet har vidrörtstidigare i denna debatt; jag gör detta inlägg i anslutning till motionen 1 610. När det gäller civilförsvarels fortsatta inriktningförutsätts en utbyggnad av skyddsrum för befolkningen. För bakgrunden tilldetta har redogjort med energisk kunnighet. För att skyddabefolkningen kan man också i vissa fall genomföra utrymningar till mindreutsatta områden. Omfattande utrymningar kan dock enligt försvarsutredningenfä negativa konsekvenser för samhället. I sjätte stycket på s. 25 i utskottetsbetänkande slår följande: "Det kan emellertid vara nödvändigt att i vissasituationer vidta utrymningar. Planläggningen för utrymningen av tätorter ochandra områden bör därför behållas." Detta är också departementschefensmening. Enligt civilförsvarets nuvarande anvisningar för utrymningskall den fredstida boendetätheten ökas . Fritidsbebyggelse avses nyttjas för enskild inkvartering. I motion nr 161 O föreslås utnyttjande av ödegårdar för utrymning. Nr 92 Ätt kunna flytta till mindreutsatta områden torde även i fortsätt- Måndagenden ningen vara en betydandetrygghetsfaktor. Att vid utrymning tränga ihop 29 mai1972 många människor medför storapåfrestningar, som det finns möjlighet atl 7---------------- undvikagenom en spridning av boendet.