prot · FV0944 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhundlingurnu leddes uv herr förste vice tulmunnen. § 1 Justerades protokollet för den 10 innevurande månad. Ang. tillämpningen av lagen om anställningsskydd föräldre §2 Meddelande ang. val av en ställföreträdare för ombudsmän HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Vid början av morgondagens sammanträde anställes vul ställföreträdare för rUcsdugens ombudsmän. tillämpningen av lagen om anställningsskydd för äldre Herr inrikesministern ordet för att besvaru (vpk) i kummurens protokoU för den14 murs intugnu frågu, nr 124, och unförde: har frågut mig om jag haruppmärksam-mut förekomsten inom urbetslivet uv permittering fyru dugur vurjeurbetsvecku, som reellt strider mot lugen om unställningsskydd för äldre, ochom förhåUundet ger uniedning till något initiutiv från min sidu. Frågor som rör tillämpningen uv lugen om unställningsskyddför vissu urbetstugure behundlus enligt huvudregeln uv urbetsdomstolen, omanställningen regleras av koUektivavtal, och i annat fall av allmän domstol. Som framhölls när lagen infördes är den attbetrakta som provisorisk. Erfarenheterna hittiUs från lagens tillämpning äralldeles övervägande positiva. På enstaka punkter har man emellertid stött påproblem. Dessa problem får lösus under det fortsuttu urbetet inom utredningenom ökud unstullningstrygghet m. m. (vpk); Jug vill tuckuinrikesministern för svuret på min frågu. "Korttidsveckun är ett vunsinnigt slöseri medmänniskor och ekonomisku resurser." Så uttulude sig tidningenMetullurbeturen för sedun. Jug delar den uppfuttningen. Det förhåller sig ju på så sätt i ett kapitalistiskt landsom att då konjunkturerna går ned blir företagens jakt efter profitinte mindre än vad faUet har varit tidigare. Här gäller det dock metoderna. Detblir arbeturnu som får sittu emellun nu som tidigure. Genom utt de permitterusen eller två dugur i veckun spurur företugen pengar, och det Ang.tillämpningen av lagen om anställningsskydd för äldre blirarbetarnas arbetslöshetskassor som får träda till med understöd. En skickligoch kunnig arbetarstam har man kvar. Detta sker vid en hel rad större företag ilandet. Företagen anser utt de har laglig rätt utt handla på detta sätt. Men vud skaU mun då suga om företag som permitterur sinuarbetare fyru dugur i veckun, vUket hänt inom stenindustrin i ochförunlett min fråga tUl inrikesministern? Genom ett dylikt uppträdande frånföretugens sidu görs lugen om unställningsskydd för äldre helt Ulusorisk. I defull det nu gäller är det frågu om medelålders och äldre urbeture, som skulleskyddas i sin anställning av denna speciellu lug. Beslutet om en dugs urbetsvecku och sedun låtuarbetslöshetskassan svara för understöden - är helt fattat av företagen.Arbetarna har inte fått vara med och bestämma. De har inte ens tillfrågats. Detharvarit att lyda order som förhåUandet är på det militära området. Lagen om anstäUningsskydd för äldre säger att arbetareöver inte får permitteras sammanlagt eUermer än i en föHd. Men företagarna inom stenindustrin i ansågatt genom att låta arbetarna vara i jobb endast varie måndag under tre veckorhade man inte våldfört sig på vad denna speciella lag stadgar. Men det kunde ju inte vuru regeringens mening med denna"äldrelag" att företug skulle få uppträdu på sätt som skett och påsumhället och urbeturnu övervältra de ekonomiska kostnudernu. Dyliku metoderkun, om de får tUlämpus opåtult, verka inspirerande även på andra häll ilundet. Borde det inte i stäUet för vud inrikesministern svururmig här, utt problemen får lösas under det fortsatta arbetet inom utredningenom ökud unställningstrygghet, ske en snubb översyn uv dennu lug? I söndugs uviserude sociulministem i ett tul i Kurlstad enändring av lagen om förtidspensionering för äldre varaktigt arbetslösa. Här hardet ju visat sig att äldre urbetare, trots att de fyller kraven som förutsattesi reformen, av sista instunsen - fönsäkringsdomstolen vägruts förtidspension. Vud som skett här tulur enligt min uppfuttning för uttlugen om unställningsskydd för äldre urbeture snubbt ändras i den meningen. Eftersom det är domstol som skall prövahuruvida det fall som åberopar står i överensstämmelse medlugen, kun jug självfallet inte yttra mig om detta. Men det har, som herrLorentzon själv unförde, vid lugens stiftunde utsugts utt om vederbörunde hurvurit permitterud under ett kalenderår inträder en skyldighetför urbetsgivuren utt betulu den stipulerude ersättningen. Det skull kunske betonas utt urbetstuguren för den tid hunär permitterud i regel har rätt till permitteringslön enhgt kollektivavtalunder de första 14 kurensdugurnu och sedun också hur möjligheter tillkussaersättning. Jug vill frumhållu dettu för utt klurgöru utt vederbörundesåledes inte är ställd utun skydd . Det är nuturligtvis nödvändigt utt dessa frågor blirföremål för prövning i vederbörlig ordning av arbetsdomstolen, så att vi fårkluru regler uttgä efter. Jug vUl än en gång understryka utt det är frågu om en provisorisklugstiftning som genomfördes mycket snubbt. Vi vur medvetnu om utt den led uvvissu svugheter, men vi vur ungelägnu om utt så snabbt som möjligt låtu lugenträdu i tillämpning. Vi hur möjlighet utt efter hund som vi får erfurenheter avlagen återkommu med åtgärder för utt förbättra skyddet för de anställda. (vpk): Det råder ju speciellu förhållunden inom stenindustrin.Jag har inte tid att redogöra för dessa . Med anledning av inrikesministerns påpekande att de sompermitteras på dettu sätt inte ställs utun skydd utun hur kussuersättning viUjug sägu, utt det är alldeles riktigt men att det är samhället och arbeturnusjälvu som får betulu dettu. Ärbetsgivurnu slipper ifrån det, och det är förutt skupu största möjliga vinster som de arbetar pä detta sätt. Närde handlarsom de gör bör man resa frågan om inte arbetsgivarna också borde bidra till attbetala för detta. Men sådant är läget inte i dug. Jug finner det underligt utt företugen det här gällersumtidigt som mun säger utt mun hur så litet utt göru, importerur urbetskraftfrän . En tredjedel uv den urbetskruft som är unställd exempelvis hosKullgrens Enku på är portugiser. En del uv dem hur tugit hit sinufumiHer. En del reser när hösten kommer tUl Portugul och kommer tillbuku närdet vårus i . En del har för övrigt redan kommit hit. Vad skull de nugöru? Det är mer än underligt när arbetsgivare uppträder pådetta sätt. Det är självfallet riktigt, som det står i tidningarnu, uttärbetsgivurnu unser utt de tolkut lugen rätt när de hundlur på dettu sätt. Menlugen verkur meru som en bumerang mot den äldre urbetskruften, ty det är nu densom får urbeta medun de som är i stäUet får gå tillurbetslöshetskussan och lyftu understöd. Jag är litet förvänud över referatet i uvinrikesministerns tul i Kurlstud, enligt vUket han var mycket nöjd med"äldrelagen". Det heter där bl. a.: "Från sumhällets sidu hur vigjort åtskilligt för dennu gmpp," - det gäller den äldre urbetskruften "bl u hur ju numeru uUu långa uppsägningstider med fullbetulning och rätt tiU återunställning med förtur om företuget ökur sinpersonul. En 55-åring och äldre får 6 månuders betuld uppsägningstid." Ja, så säger lugen utt det skull vuru, men därvidlug måtteinrikesministern inte hu huft stenindustrin i tunkurnu, ty där går det ju intetUl på dettu sätt. tillämpningen av lagen om anställningsskydd föräldre Jug tycker inte utt är särskUt tUlfredsställunde. Om mun skuUe konstuteru någotenstuku fuU, där det tydligen brister, så är det ju inte på något sätt uttryckför hur lagen hur verkut i det storu helu. Om gjorde sig mödunutt fråga sig för på urbetsplutsernu jug tror utt han har kontukter åt olikuhåU så skulle det nog inte vara svårt för honom att få fram exempel på vadlagen har betytt. Vid kontakter med löntagare och med representun- Om ökning av kvoten för bostadsbyggande utan statligtstöd ter förde fackliga organisationerna har jag fått flera exempel på det värdefulla iutt dennu lug tillkom. Det är uUdeles fel, när påstår utt lugenverkut i den riktningen att de äldres ställning har försvagats. Det vur väländå uv misstug argumenterude på det sättet. Herr förste vice tulmunnen unmäldeutt unhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt tiU ytterligare anförande i denna debatt. Överläggningen var härmed slutud. § 4 Om ökning av kvoten för bostadsbyggande utan statligtstöd Herr inrikesministern erhöllordet för utt besvuru i Bäckmoru (c) i kummurens protokoU förden 15 murs intugnu frågu, nr 129, och unförde: i Bäckmoru hur frågut mig omjug hur för uvsikt att i nuvarande läge på byggarbetsmurknuden öku kvoten förbostudsbyggunde utun stutligt stöd. Arbetslösheten inombyggnadsbrunschen minskude från junuuri tUl murs med cu 1 500 personer ochuppgår nu tUl cu 15 600 mot cu 17 900 i murs 1971. Minskningen torde tiUväsentlig del vuru en föHd uv de under doläret vidtugnu åtgärdernu för uttstödju sysselsättningen i branschen. u. släpptes det privutfinansierudesmåhusbyggandet helt fritt under sistu kvurtalet 1971, vilket medförde enväsentlig ökning uv dettu byggande. För bostudsbyggundet utun stutligu lånunder innevarande år har en rum uv 7 000 lägenheter redun ställts tillförfogunde. Frågun om utt vidgu dennu rum får prövus med hänsyn till denfortsättu SysselsättningsutveckHngen. HerrERIKSSON i Bäckmoru (c): Jug ber utt fä tacka statsrådet för svuret pä min fräga. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna hur varit ovunligtstor under dennu säsong, och uktiviteten inom byggnudssektorn har som bekantäven stor betydelse för expansionen inom näringslivet i övrigt. u. hurkvoteringen uv bostudsbyggundet huft en återhållunde effekt på sysselsättningen.Det är möjligt utt en sådun begränsning kan vuru påkullud när det gällerbostudsbyggunde med stutligt finunsierude län, men det finns ju en sektor uvegnuhemsbyggunde utun stutligt stöd. Även där gäUer kvoteringen. Inom dennusektor finns ett expunsionsutrymme, som icke tillvurutugits på grund uv attkvoten icke har medgivit detta men som kunnat ge jobb åt åtskUligt flerbyggnadsarbetare än nu är fallet. Jag känner inte förhållandet i alla delar av landet, utunjag bygger närmust min erfurenhet och min frågu på förhållanden i Gävleborgslän. Där motsvarar kvoten för de privatfinansierade egnahemmen buru entredjedel av det anmälda behovet, enligt uppgifter som jug hur fått frånlänsurbetsnämnden. Ärbetskruften finns, muteriulet finns, och här finns Det är bara medgivande på papperet som fattus för utt åtskiUigtfler byggnudsurbeture skuUe kunnu beredus sysselsättning. är arbetslösheten blund byggnadsarbetarnugunska betydunde. Enburt inom regionernu Ljusdul, HudiksvuU, ,och finns 1 200-1 300 urbetslösa byggnudsurbeture, och den justi dug redovisude urbetslöshetsstutistiken visur inte någon nedgång för dennuyrkesgmpp. säger i svuret utt frågan om att vidga dennaram får prövas med hänsyn till den fortsatta sysselsättningsutvecklingen. Jagtycker utt läget fuktiskt nu är sådunt utt det kunde vuru påkullat med enåtergång till de förhållanden som gällde sistu kvurtulet 1971. Jug skulle meduniedning däruv viHa ställa en ytterligare fråga till statsrådet, nämligen omdennu prövning som eventuellt skuU görus kun kommu utt innefuttu även ettfrisläppunde enligt de bestämmelser som gällde 1971 eller om det över huvudtuget ännu inte pågår någon prövning inom depurtementet. Om ökning av kvoten för bostadsbyggande utan statligtstöd Vi hur inom intrycketutt det inte förelåg summu sturku efterfrågun när det gällerbyggkvoter som tidigure år. Jug tror utt dettu hör summan med att vi lättade päregleringen under senure delen uv förru året. Det är trots ullt inte mer än sedan vem som helst som ville byggu ett privutfinunsierat hus hudemöjlighet utt kommu i gång omedelburt. Det är inte troligt utt ett så stort behovskuUe hu uppkommit på dessa få veckon Det har funnits möjlighet att sätta igång för den som gärnu ville kommu i gång med sitt bygge. Vi kommer utt föHu utvecklingen med uppmärksumhet. Somherr i Bäckmoru säger är förhållundenu något skiftunde. Jug tror uttdet i eget län getts extrukvoter för stutsfinunsierat byggandeockså, och det bör hu åstudkommit en viss förbättring. Om det funnits stortillgång på urbetskruft bör väl en del uv den ha utnyttjuts i det summunhanget. Jug tycker utt frågan om ökutbyggande är litet för tidigt ställd. Vi får föHa utvecklingen, och om det urkonjunktursynpunkt kun vara ungeläget utt utöku byggundet får vi återkommu tilldet. Men det är för tidigt utt tu ställning så här i börian av året, ty såvittjug kan se hur mun kunnat tUlgodose det byggbehov som har unmält sig. HerrERIKSSON i Bäckmora (c): När behovet uv det privutfinunsierudeegnuhemsbyggun-det uppstod - i slutet av förru året eller just nu vet jag inte- men för dugen är i varie faU anmälningumu mångu. När jug tulude medlänsurbetsnämnden sade man att dessu anmälningar kommit . Det är 150 somsöker. Mun hur kunnut beviHu kvot för 50. Jug tycker då utt det inte finns så sturka skäl att väntuoch se längre. När människornu går utun jobb och det finns de som vill bygguoch klurur det med sinu egnu pengur, anser jug utt en förskjutning i tiden intekun varu särskilt motiverud. Då läget är som det är och vi hur dugens färska Om skärpt kontroU av automat- och roulettspel siffrorutt gå ut ifrån kun mun inte räknu med utt det så snurt skull bU mycket bättre.Jug tycker det är besvärunde utt sägu nej till människor som vill byggu sig etteget hem och hur sturku motiv för att byggu det, om bara den formellu sidun kunordnus. Därför är jug tacksam för beskedet utt mun är beredd utt omprövu dennufrågu. Men jug skulle viHu vurnu för utt väntu för länge, ty demänniskor som står i kö och vill byggu eget hem - låt sägu att det är 100som är anmälda varför skulle de få väntu sä länge i uvvuktun på tillstånd? Jug hemställer utt stutsrådet verkligen prövur dennu fråguså snurt som möjligt. Vi föHer utvecklingen mycket nogu. Jug hurtätu kontakter med bostudsstyrelsen. En genomgång som vi hude för buru någruveckor sedan visade att behovet av ökud tUldelning uv kvoter vidstatsfinunsierut byggande egentligen var mycket svugt i södru och meUerstuSverige utom kunske på enstuku håll. På en del orter hur mun också överskottpå lägenheter. Glädjunde nog kunde vi emellertid ge Norrlundslänen enmycket stor del UV de 2 500 lägenheter som hude innehåUits och som nufrisläpptes. Det berodde självfallet på att det inte fanns så mycket ledigalägenheter i NorrlundssumhäUenu men vur nuturligtvis också ett uttryck för uttdet där funns ett intresse uv utt byggu. Vi kommer självfallet att föHa upp dettu. Om det finnsförutsättningur och behov och om det konjunkturmässigt är möjligt skull vinuturligtvis kunna gå längre än vi nu hur gjort. Överiäggningen vur härmed slutud. § 5 Om skärpt kontroll av automat- och roulettspel Herr hundelsministern erhöllordet för utt besvura i (fp) i kammurens protokoU förden intugnu fråga, nr 120, och anförde: i har frågat omjag avser att förelägga vårriksdagen förslug om åtgärder för skärpt tUlsyn ochkontroll över uutomut- och roulettspel. Frågan om vUka åtgärder som behövervidtas för att få bättre tUlsyn och kontroll uv automut- och roulettspelsummunhänger med huruvidu särskUd beskattning skall införas beträffande dessaspel. Förslag om sådan beskattning kommer att läggas fram uvpunktskutteutredning-en. Föreskrifter om tillsyn och kontroll kommer uttutarbetas i samband med behandlingen av detta förslag. Frågorna torde kunnaunderställas riksdugen först vid höstsessionen . HerrANDERSSON i (fp): Jug är verkHgen besviken på . Dennu frågu är inte ny i riksdugen - den hur vid upprepude tillfällentugits upp från 1969frum till 1971, då ett enhäUigt näringsutskott tillstyrkte och en enhälligriksdug beslutude utt riksdugen skulle föreläggus förslug till en sådun lug somskuUe trädu i kruft . Så blir inte fuUet enligt det svur som jughur fått från stutsrådet. Jag tycker det är mer än förvånansvärt utt mun år efter årskull behövu förhula en sådan frågu, med den utbredning som vi hur fått avuutomat-och roulettspel här i lundet och med de enorma sociala skadeverkningarsom blir föHden. Och jag är förvånad över att den socialdemokratiska regeringenkan tillåta utländsku profitörer utt i den omfuttning som sker helt ohämmutidku den formen uv verksumhet. Den nuvurande lagen, lotteriförordningen, gerinte polis- och åklugurmyndighet någon som helst möjlighet utt ingripu. De vittnesbörd som burs frum både till sociulu myndigheteroch till polis ger en helt klur bild av förhållandena här i landet. Jug skullbe, herr tulmun, utt till kummurens protokoll få läsu in någru ruder ur ett avde många brev som jug hur fått från länsstyrelsernas socialkonsulenter. Vederbörunde, en kvinnu, skriver bl. u. utt problemet ärmunnen: "Hun hur kommit i kontukt med enarmat banditspel och det harblivit vårt fördärv. Han har buru skuldsutt sig så nu äger vi nog inget uv vudvi hur längre och det känns så bittert." Hustrun har försökt döHaförhållundena för burnen, men det hur tydligen berört henne så iUu utt hon inteorkar länge tiU. Hon fortsätter: "Det har fugit så hårt på mig både tillkropp och själ, utt jag känner, att det brister snart för mig. burnbehöver mig det vet jug. SkUjus orkar jug inte för vi är så djupt fästude vidvurandra. Efter vurie 'full' har hun försökt tu sitt liv, vilket tur ner migmer och mer också. Hun är själv väldigt förtvivlud för dettu, det är som ensjukdom men läkure kun inget göra. Han har talat med polis och andra om sakenmen ingen kan göra något." Detta är ett av de många fall som jag har kommit i kontaktmed. Det är alldeles tydligt att från regeringens sida avser man inte att göranågonting. Statsrådet är självfallet inte fri från ansvar för det härförhållandet i landet, när har uttalat sig så enhälligt i frågan. Om skärpt kontroU av automat- och roulettspel Jug hur svårt utt förstå den oerhörduförvåning och djupgående besvikelse som i ger uttryck åt.Då riksdugens näringsutskottet utfärdude beställningen om skärpt kontroU överden här sortens spel borde utskottet hu vurit medvetet om utt det sutt enutredning med direktiv utt undersöku huruvidu en beskuttning kunde införus förvissu slug uv sådunt spel. Min situution hur vurit den att vi med olika medel setttUl att utredningen har påskyndat sitt arbete. Vi väntar oss ett betänkandeinom de närmuste veckornu. Det hur över huvud taget inte vurit möjligt för ossi utt konstmeru kontroll- och tillsynsföreskrifter för dehär spelformernu innun vi vet om en beskattning skall införus och i så full hurden kommer att se ut. Det torde vuru så, , utt det säkruste sättetutt få både en dämpning av de här spelformernu och en effektiv kontroll överdem är utt införu beskuttning. Läget är ju det i dug att vi hur en lug som mereller Om skärpt kontroU av automat- och roulettspel mindreförbjuder de flestu former uv sådunt här spel som förekommer, i varie fall meduutomuter. Vi har kontrollföreskrifter. Problemet är bara att tiUämpa dem, ochdet har visat sig varu oöverstigligt för polismyndigheter och andrumyndigheter. Det gör utt beskuttningsfrågun bUr gunsku uvgörunde både för möjligheternuutt införa en skärpt kontroll och tUlsyn och för hur dennu kontroll och tUlsynskuU se ut. De sociula förhållanden eUer snarare missförhållanden -som vissa avarter av det här spelet skapat är jag lika väl medveten om som herrAndersson i . Men jag vill uppmana utt inte låtu sinindignution drivu honom till så obehärskude uttulunden som när hun påstår attregeringen inte uvser utt göru någonting, fastän jug står här i tulurstolen ochsäger utt tUl höstsessionen kommer riksdugen utt få ett lagförslag om kontrolloch untugligen också om beskattning. Vad det gäller är om denna lag träder ikraft eller . Jug vill ulltså be utt nyunsera sinauttalanden om regeringens viHu utt göru någonting på det hur området. i (fp): Då näringsutskottet tog sitt beslut hadeutskottet den uppfuttningen att någonting skulle göras. Det enklafaktum att en utredning sysslar med frågan om punktbeskattning pä området börväl inte hindra att man genomför en lag som temporärt förbjuder den här formenav spel. vet vi hur utvecklingen har varit och vilken utbredning automatspelet har fått. Därför hade man kunnat förvänta,efter alla de framstötar som har gjorts i , att regeringen skulle havidtagit kraftåtgärder för att få slut på det här spelet. Åklagarmyndigheteroch polis har ju bett om en skärpning av lagen. Nägon omöjlighetskulle det självfallet inte ha varit att man tidigare hade fått en lagstiftningsom förhindrat det här ohämmude spelet. Läget är ju det utt den lugstiftning vi hurär mycket sträng. Den tillåter unvändning uv frumför ullt speluutomuter buruytterst begränsut och restriktivt. Vud som hur inträffut är utt lugenöverträtts i en rud fall. svårighet är utt tillämpu lugen,utt uvgöru när den hur överträtts eller inte. Det lugförslug som jug fick frånutredningen hude precis samma svaghet, nämligen svårigheterna att tillämpulugen och se till att den efterföHs. Vud vi nu är ute efter är utt, bl.u. med hjälp uv en beskattning, få bättre kontroll över den här murknuden.Därför hänger dessu frågor intimt sammun, och det hude såvitt jag förstår vurithelt poänglöst utt , nägru månuder i förväg, söku förändra en lag som mun ioch för sig inte behöver ställu nägru större kruv på när det gällersträngheten, för de kraven uppfyller lagen bra. Problemet var att tillämpa den,och det är en helt annan sak. Herr förste vice tulmunnen anmälde utt i unhållit utt tiU protokoUet få untecknut att han inte ägde rätt tiUytterligare unförunde i denna debatt. Överläggningen var härmed slutud. § 6 Ang. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten Herr inrikesministern ordet för utt i ett summunhung besvuru dels fm Jonängs (c), dels () den 16 febmuri framställda interpeUationer, nr 57 respektive 59, ochanförde: hur frågat om jag hur för uvsiktutt vidta några särskilda åtgärder i syfte dels utt motverku den höguungdomsur-betslösheten, dels utt förhindru ytterligure urbetslöshet blundungdom i sumbund med förestående militäru utryckningur. hur frågut om det inom inrikesdepartementetoch urbetsmurknudsverket förbereds särskildu åtgärder för utt beredu sysselsättningåt de värnpliktigu som rycker ut från förbunden sumt omytterligure åtgärder förbereds för att nedbringu den mycket höguungdomsarbetslösheten. Jagbesvurur de bådu interpellutionernu i ett summunhang. Antalet arbetslösa i åldrarna har enligtarbetskraftsundersökningen minskat med 3 000 från förru månuden.Ärbetslös-hetssiffrornu ligger emellertid fortfurunde väsentligt över siffrornuför motsvurunde tid år 197 1. Arbetsmurknadsläget bland ungdomen hur förunlettomfuttunde åtgärder från sumhäUets sidu. Inom urbetsförmedlingen inriktusåtgärdernu i förstu hund på plutsunskaffning men de innefuttur också bl. a.kurtläggning UV ungdomsarbetslösheten och uppsökande verksamhet. Ungdomur medotillräcklig utbUdning hur svårast att erhålla arbete. Därför harutbildningsåtgärderna vidgats betydligt. börjude inomurbetsmurknadsutbildningen mer än 16 000 elever . Det är näru 3 000fler än är 1970. Därutöver har intagningen av elever inomden ordinurie gymnusiulu utbildningen ökat med ca 6 000. I beredskapsarbetensysselsattes i januuri månud cu 5 000 personer . Arbetsobjektenbestår uv lundskupsvård, byggnudsurbeten på fritidsgårdur, urbeten inom kontor,sjuk- och åldringsvård, ungdomsledureurbete och mycket unnut. Vud gäller åtgärder för de utryckunde värnpliktigu villjug nämnu utt urbetsmurknudsverket Hksom tidigure år kommer utt göru särskilduinsatser i form av skriftlig information, kollektiv och enskild yrkesvägledningsamt platsförmedling. Arbetsmurknudsstyrelsen bedömer situutionen för deutryckunde värnpliktigu i allmänhet som jämförelsevis god. Det är svårare förungdomar att få ett fast arbete innan de har fuUgjort värnplikten. Jag vill också framhålla utt ungdomsarbetslösheten intekan ses isolerad från arbetsmarknaden i övrigt. De omfattande insatser somunder har gjorts för att skapa sysselsättning kommer attsuccessivt ge ökad effekt. Därmed kommer också ungdomurnas situution utt Husnu. Ang. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten