prot · FV09116 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr tredje vice talmannen. § 1 Justerades protokollen för den 2 och 3 innevarandemånad. § 2 Upplästes och lades till handlingarna följande frånjustitiedepartementet inkomna Departementsprotokoll Granskning av fullmaktför ledamot av Till har frånriksskatteverket inkommit fullmakt för riksdagsmannen , ,som vid ny röstsammanräkning som verkställts av i Östergötlandslän utsetts till ledamot av i avgången ledamots ställe. Granskning av fullmakten företas inför chefen förjustitiedepartementet i närvaro av vederbörande fuUmäktige i ochriksgäldskontoret. Någonanmärkning framställs ej mot fuUmakten. Protokoll över den företagna granskningen skalltillsammans med fullmakten överlämnas till . Det antecknades att iLinköping (fp) utsetts att inträda såsom ledamot av kammaren i stället för herrRimås (fp), vilken avlidit, § 3 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet frånoch med till och med förfortsalt arbete som medlem i svenska delegationen lill Förenta nationernasgeneralförsamlings 27 :e session i , Kammaren biföll denna ansökan. Ang. byggandet av ett hälsocentrum i Ang. tilläggsdirektiv tiU litteratiirutred-ningen medanledning av den s. k. förlagskrisen byggandet av ett hälsocentrum i Herr jordbruksministern ordet för atl besvara i (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 286, och anförde: i har frågat mig om jaganser att tilläggsdirektiv nu är behövliga för turistutredningen beträffande prövningav frågan om hälsocenter i , eftersom detta av givna uppdraginte ens är omnämnt i det avlämnade betänkandet Vindelälvsområdet, förslag tillutveckhngsprogram för rekreationslivet. Den kommitté som åsyftar - kommittén förplanering av turistanläggningar och friluftsområden kommer i sitt fortsattaarbete att behandla bl. a. frågan om hälsocentra. Kommitténs slutbetänkandeberäknas föreligga . Några ytteriigare direktiv till kommittén i denna fråga behövsdärför inte. i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Det var ett glädjande svar. Orsaken till att jag har gjort denna framstöt äratt frågan om ett hälsocenter i , som har hänvisat förprövning till turistutredningen, inte ens var omnämnd i turistutredningensbetänkande angående åtgärder för turism och friluftsliv i Vindelälvsområdet. Detta har väckt undran inte minst i kommunen , somhar reserverat mark för ett eventuellt hälsocenter. Marken i fråga ärvälbelägen och naturligtvis också användbar för andra ändamål. Utredningsmannen har besökt och Umeå.Universitetet, och har engagerat sig för etthälsocenter i . Av svaret framgår att några nya direktiv inte behövs.Direktiven är liUräckliga, och jag hoppas att frågan kommer att utredas med allmöjlig noggrannhet. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. tilläggsdirektiv till litteraturutredningen medanledning av den s. k. förlagskrisen Herr utbildningsministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoU för den 2november intagna fråga, nr 296, och anförde: har frågatmig om jag anser att tilläggsdirektiv är motiverade till den sittandelitteraturutredningen med anledning av att antalet utgivna boktitlar 1972kommer att bli en fjärdedel mindre än den svenska bokutgivningen och attden s. k. förlagskrisen uppenbarligen är på väg att utvecklas till en ödesdigersituation för den svenska boken. litteraturutredning skall enhgt sina direktiv bl.a. kartlägga situationen på bokmarknaden och föreslå stödåtgärder för attkulturellt värdefuU litteratur som behöver stöd skall kunna ges ul. Utredningenkommer att publicera resultaten av en undersökning ombokhandels- och förlagsbranschens ekonomiska struktur och villkor. a. dennaundersökning kommer att ligga till grund för de förslag som utredningen räknarmed att lägga fram i sitt huvudbetänkande. har i sittnyligen avgivna betänkande även diskuterat förutsättningarna församhällsinsatser inom de privat drivna kultursektorerna, däribland bokproduktionenoch bokförsäljningen. Jag finner det mot bakgrund härav inte motiverat medtilläggsdirektiv av åsyftat slag. Ang. tilläggsdirektiv tlU litteraturutredningen med anledningav den s. k. förlagskrisen (vpk); Jag får tacka för det något kryptiska svaret på min enklafråga. Bakgrunden till min fråga var följande. Om man räknar bort skolböcker och s. k.massmarknadspockets, kommer det i.år ut 1 575 böcker på svenska, utgivna avBokförläggar-föreningens medlemsförlag. gav samma förlag ut 2 105titlar. I den s. k. förlagskrisens skugga har var fjärde bok försvunnit. Denhemligstämplade statistik, som har sammanställt och somFörfattarförlagets chef har offentliggjort, visar att bokkrisendrabbar hela den väsentliga litteraturen. 1970 publicerades 73 lyrikböcker, iår bara 45 - en minskning . Av annan skönlitteratur har svenskaoriginal bantats ner och översättningar . Avböcker för barn och ungdom har svenska original minskat ochöversättningar . Humaniora, samhälls- och rättsvetenskap,handböcker och s. k. större verk drabbas alla av mer eller mindre kraftiganerskärningar. Personligen har jag i de flesta sammanhang svårt att användaordet katastrof, men det är ett uttryck som används av vårayrkesförfattare inte bara av dem som själva drabbas av refuseringar. Sedan den s. k. förlagskrisen har blivit sä att sägaofficiell har antalet kontrakt skurits ner kraftigt. Många svenska originalblir liggande outgivna. Många centrala verk på andra språk blir inte antagnaför översättning. Det är inget överord att påstå, att den litterära isoleringeni blir ännu mera kännbar än den alltid har vurit. Det är dock bara enliten del av den svenska allmänheten som läser dansk, norsk, tysk och engelsklitteratur på originalspråken och en försvinnande liten del som läser franska.Det är en kulturfråga av mycket hög prioritet att det vae år kommer ut mångasvenska originalarbeten och att väsentliga skönlitterära ochpopulärvetenskapliga böcker på andra språk kommer ut i svensk översättning. Den sittande lilleraturutredningen väntas som utbildningsministernsade snart lägga fram material och förslag om stödåtgärder. Men den akutakrisen i fråga om bokutgivning kräver snabba motåtgärder. Den är inte i förstahand en förlagskris, något som de stora bokförlagen söker göra gällande. Denkan inte lösas genom produktionsbidrag, så att t. ex. det största förlaget får10 och de minsta förlagen får Ang. tilläggsdirektiv till litteraturutredningen medanledning av den s. k. förlagskrisen 25 000kronor var. Då blir det med all sannolikhet ingen förbättrad möjlighet försvenska författare och översättare att få ut nya angelägna arbeten. En verkligstimulans skulle det däremot bli om staten i analogi med det norska mönstretköpte in I 500 ex. för biblioteken av varje nyutgiven skönlitterär bok. Jag har svårt att se det kryptiska i mittsvar. Jag har konstaterat att vi har en litteraturutredning som arbetar. Dennautredning kommer att presentera ett underlag, som sedan kanligga till grund för utredningens slutliga ställningstaganden . Jag harkonstaterat att det med anledning därav icke behövs tilläggsdirektiv, och jagförmodar att är tillfredsställd med att de ursprungliga direktivenger möjligheter att ta upp dessa problem. Jag förutsätter väl alt man ocksåinom utredningen diskuterat det norska systemet. Om jag inte missminner mig,har utredningen varit i och studerat detta system. HerrTAKMAN (vpk); Det kryptiska bestod i att jag inte fick något besked omåtgärder mot den akuta krisen. De som känner bokkrisen i vårt land från insidan hävdarmed bestämdhet, att den drabbar den s. k. svårsålda litteraturen och attförlagen har refuserat många av de arbeten som skulle utgöra vår litteratursframtid. 1 stället satsar man medvetet på s. k. bredare och populärareutgivning. Jag vill ytterligt ogärna använda de gängse termerna"svår" litteratur kontra "underhållningslitteratur". Mångaav våra svenska klassiker och många av världslitteraturens klassiker harskrivit underhåU-ningslitteralur, och det är därför de har blivit klassiker.Men i tidningskiosker och varuhus ser vi nu vilken förödande massa avunderhällningslitteratur i sämsta bemärkelse som ges ut och hur svårt det ärför seriösa författare i god mening att hävda sig på en genomkommer-sialiseradmarknad. Om ell statligt litteraturstöd blir verklighet, finns detingenting som säger att de stora kapitalistiska förlagen åter skulle böfiasatsa på kvalitetslitteratur. Det finns aUa skäl att frukta att resultatet istället skulle bli att pengarna användes till att ytterligare dränka marknadenmed det slag av kvasilitteratur som man lyckats göra till profitgivande varor.Vi måste skaffa oss försäkringar mot en utveckling som går dithän attutgivningen av den litterära smörjan får styra det mesta av vår förlagspolitikendast därför att smörjan gjorts lönsam. De stora förlagen har tillräckligtlänge avslöjat sig. De har valt bort det väsentliga för detbanala, det sensationella, det oväsentliga. måste ha råd att ge ut en allsidigkvalitetslitteratur. Författarna krävde att litteraturutredningenskulle föha det norska stödexemplet, och det var detta jag ville trycka på. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Omen utjämning av telefontaxan Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 235, och anförde: i har frågat mig, omjag avser att vidta åtgärder i syfte att snabbt förverkliga utredningsförslagetom en utjämning av telefontaxan med en maximering av denna inom landet till ettavstånd av . Efter tidigare vidtagna utjämningsåtgärder kostar förnärvarande alla telefonsamtal över lika mycket per tidsenhet. Detinnebär att samtal från till andra delar av landet aldrig kan kostamer än samtal från t. ex. till . Inom pågår en utredning föröversyn av hela telefontaxesystemet. Därvid har arbetet med en ytterligareregional utjämning av telefonkostnaderna getts förtur, och ett delbetänkande idetta avseende har avlämnats. Efter remissbehandling av betänkandet harteleverket till Kungl. Maj;t inkommit med förslag om ufiämning avtelefonkostnaderna. Ett av förslagen i detta sammanhang är det som herrNilsson tagit upp, nämligen slopande av högsta avståndsklassen för rikssamtal,vilket skulle innebära att alla samtal över skulle kosta lika mycket pertidsenhet. Förslagen från bereds inom kommunikationsdepartementetmed sikte på ett beslut av Kungl. Maj:t i vår. Om en utjämning av telefontaxan Ang. vissa barncyklars trafikfarlig/let i (c): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Det är ju ett allmänt känt förhållande att kommunikationerna spelar enmycket viktig roll i regionalpolitiken, telefonkommunikationerna inte minst. Isomras meddelades att en utjämning inom kommunblocken skulle ske. Det harskett, och statsrådet pekar på att telefontaxan nu är maximerad på avstånd över45 mil. Det är ju ingen hög ambition. Jag förutsätter att den beredning somsker inom har till målsättning en betydligt störreutjämning. Statsrådet utlovar ingen sådan utjämning, men denomständigheten att frågan bereds tar jag som en utfästelse om att ett förslagom en ytterligare utjämning skall komma . Jag gör det så mycket merasom regeringen i propositionen 11 1 nämner telekommunikationerna som ett områdevilket bör beaktas när förslag om regionalpolitiska medel föreläggsvårriksdagen. Överläggningen var härmed slutad. §7 Ang. vissa bamcyklars trafikfarlighet Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 259, och anförde: Ang. höjningen av telegramtaxan har frågat mig om jaguppmärksammat trafiksäkerhetsriskerna med de nya cyklarna för barn i för- ochsmåskoleåldern där växlar eUer hastighetsmätare, som tar barnens helauppmärksamhet, monterats på ramen och vidare om jag i så fall vill medverkatill ett undanröjande av dessa riskobjekt. Låt mig först rent allmänt konstatera att intresset förcykeln som fortskaffnings- och rekreationsmedel ökat . Samtidigtsom cykelförsäljningen stadigt ökar har det emellertid visat sig att detsaluförs cyklar av dålig kvalitet eller med bristfälliga konstruktionselement. har av denna anledning just idagarna börjat en utredning som syftar till att klarlägga vilka krav som böruppställas på cyklar i fråga om beskaffenhet och utrustning. Givetvis kommerdärvid att beaktas också frågan om barncyklarnas utrustning. Betydelsefull är den omfattande informationsverksamhet sombedrivs av bl. a. NTF beträffande barncyklarnas trafiksäkerhet. Informationenär riktad såväl till föräldrar och målsmän som till eleverna själva. Just nupågår genom NTF en aktion kallad "Säker cykel 1972", som syftar tillatt stimulera skolelevernas intresse för den egna cykeln och dess utrustning. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. höjningen av telegramtaxan Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 287, och anförde: har frågat mig hur jag bedömerden våldsamma höjning av telegramtaxan som ägt rum och som bl. a. närmastomöjliggör för vanliga inkomsttagare att använda ett populärt och traditionelltsätt för uppvaktningar på högtidsdagar. Telegraftrafiken har varit på tillbakagång sedan fleradecennier och detta även , då telegramavgifterna varitoförändrade. kunder övergår successivt till telefon och telex istället. Detta är en utveckling som inte är unik för - den återfinns ide flesta länder. Belysande är också att av den inrikestrafiken avser s. k. lyxtelegram, dvs. en trafik som oftast inte är beroende avsnabbheten i teleförbindelserna. Telegraflrafiken är olönsam för ocholika åtgärder har vidtagits för att förbättra lönsamheten. a. haravgifterna, efter att ha legat stilla , höjts två gånger - den 1oktober 1971 och . Jag anser att den subventionering som sker avtelegraftrafiken -där som nämnts av telegrammen ärlyxtelegram - bör begränsas så myckel som möjligt. De genomfördataxehöjningarna beräknas i kombination med olika kostnadssänkande åtgärderpåtagligt minska underskottet i telegraftrafiken. HertSCHÖTT (m): Först ber jag att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga. hade jag för avsikt atl ställa den, och jag hadegjort en notering därom. Jag hade nämligen observerat att kostnadenför lyxtelegram hade stigit med . Även åtskilliga personer imin bekantskapskrets hade beklagat sig över denna våldsamma prishöjning. Ävnågon anledning kom jag emellertid inle att framställa frågan då, men det ärganska naturligt att jag reagerade mycket starkt då jag , den 3 1oktober, läste en annons från , vari man meddelade en ny avsevärdprishöjning. Först skall jag göra några konstateranden avseendeinhemska telegram. har grundavgiften femdubblats, ochdetsamma är förhållandet med avgiften för lyxblankett. Dessutom har ordavgiftenhöjts . Antalet inländska lyxtelegram, som budgetåret1945/46 var 4 123 000, hade /71 sjunkit tiU 1 763 000. Jag kannämna att antalet avsända telegram per invånare hade gått nedfrån 0,95 tUl 0,38. Som det sägs i svaret dominerar inom den inländskatelegramrörelsen lyxtelegram, som utgör ungefär fyra femtedelar av den totalatelegrammängden. uppger att antalet lyxtelegram stadigt sjunker ochmenar att detta i huvudsak torde bero på att uppvaktning med lyxtelegram påbemärkelsedagar alltmer avtar i popularitet. Jag är på intet sätt sakkunnig menjag undrar om man inte här förväxlar orsak och verkan. Är inte situationen denatt lyxtelegrammen nu har blivit så dyra att vanliga inkomsttagare helt enkeltmåste avstå från denna form av uppvaktning? Tyvärr, för så vitt jag förstår ärlyxtelegrammen enligt mångas uppfattning en praktisk och uppskattad form för enhälsning på en högtidsdag. Många anser säkert liksom jag att det är mycketotillfredsställande att mindre inkomsttagare, däribland många folkpensionärer,av ekonomiska skäl hindras att använda denna form för uppvaktning som eljestanses lämplig och som är av dem traditionellt vedertagen. För större inkomsttagare är detla väl inget problem, menmänga frågar sig vilken målsättning har. Är det att genom dessaprishöjningar driva ned antalet lyxtelegram till ett minimum för att till slutavveckla dem helt? Hur vore det att i stället söka popularisera dem? Hur voredet om statsmakterna på det sättet underlättade kontakten mellan medborgarnaoch hjälpte dem att visa varandra litet vänlighet? Statsrådets svar förvånar mig; det var tyvärr negativt.Statsrådet är eljest känd för att vara en vänlig själ, och jag beklagarden ringa förståelse för de små i samhället som hans svar tydde på. Ang. höjningen av telegramtaxan Jag sade i mitt svar att telegramtrafiken harvaril på tillbakagång , oavsett om taxorna har legatstilla eller stigit. har man, , haft enniarkerad minskning. Då var det naturligtvis inte alls fråga om sådana avgiftersom , och avgifterna behövde heller inte vara så höga, eftersomtelegramtrafiken då var av en annan omfattning än den är . Ang. busstrafiken på sträckan talar om den kraftiga fördyringen av telegram,som gör det omöjligt för vanliga inkomsttagare att skicka telegram på högtidsdagaro. Vanliga inkomsttagare skickar i genomsnitt etl telegram . Det äralltså det telegrammet som genom de båda vidtagna avgiftshöjningarna har blivitca dyrare. Det kan knappast betraktas som alltför allvarligt när mandiskuterar frågan om hänsynen till de vanliga inkomsttagarna. Jag återkommer till vad jag berörde i mitt svar, att detinte kan vara rimligt att lyxtelegrammen subventioneras av telefon-och telexkunder. Som jag nämnde har vidtagit en rad kostnadssänkandeåtgärder för att förbättra den dåliga lönsamheten inom telegramtrafiken. Mendet räcker inte, och därför måste man även på detta område få en visstaxejustering. Jag tycker att skulle vidta åtgärder för attpopularisera telegrammen, men jag saknar sådana initiativ. Det allvarliga nu äratt prishöjningarna kommer så tätt. var det fyra mellan dem men nukommer de med mellanrum. Och dessutom är höjningarna så kraftiga deär inte alls i takt med konsumentprisindex. Om vi jämför med priserhar konsumentprisindex stigit med , men telegramtaxan harfemdubblats. Detta är naturligtvis inget stort problem, men det är enfråga som många har sin uppmärksamhet riktad på. Ur de små inkomsttagarnassynpunkt beklagar jag att utvecklingen skall vara sådan, även om de baraskickar några telegram . För den äldre generationen har detta varit enuppskattad och populär form den yngre generationen kanske inte har sammasinne för den. Jag vädjar till statsrådet att han inte skall tycka attdenna fräga är för liten för att ägnas uppmärksamhet. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang. busstrafiken på sträckan LesjöforsMora Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () den 17 oktoberframställda interpellation, nr 141, och anförde; har frågat om jag anser attnedläggningen av busstrafiken på sträckan överensstämmer med myndigheternastrafikpolitiska intentioner och om jag är beredd medverka till att trafiken pådenna sträcka skyndsamt återupptas. Vid resanderäkningar har konstaterats att antalet resandepå busslinjen - som drivits i GDG:s regi - varit ytterst ringa. Många turer hargått helt tomma. Andra har haft endast enstaka eller ett par resenärer,merendels på kortare delsträckor. Trafiken har resulterat i stora årligaunderskott. Nedläggningen av genomgångstrafiken den 1 september 1972innebär inte att hela sträckan efter detta datum lämnats utan kollektiv trafik.Pä delsträckanMora-Gävunda finns allfiämt en dubbeltur vardagar, och på delsträckanVansbro-Sågen finns under skoltid tre'dubbelturer varie skoldag och under ickeskoltid två dubbelturer . Det är beklagligt att utnyttjandet av busslinjen varit sålågt, att trafikinskränkningar befunnits erforderliga. Trafikförsörjningen böri bygder av denna art, där trafikstrukturen är lokal och trafikunderlagetsvagt, kunna lösas genom anordningar efter kommunala initiativ. Ang. busstrafiken pä sträckan HerrJONASSON (c): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret,men jag tror att han förstår mig om jag säger att det var mycket magert. lades tågtrafiken mellan ochMora ner och man satte in busstrafik i stället. Den lades ävenden ner. Hur det kan kännas för alla de människor som saknar bil kan manförstå, och det skulle kunna vara mycket att säga i det avseendet. Människornamåste ju få sina servicefrågor ordnade, de måste få köpa mat och många andraförnödenheter. Men när kommunikationsmöjligheterna försvinner, då försvinnerockså affärerna. Frågan om servicen har diskuterats iglesbygdsutredningen, och vi har lagt fram våra förslag. Landets länsstyrelserskall nu sätta i gång att göra upp regionala trafikplaner, och kommunerna skallordna med lokala trafikplaner för att klara lokaltrafiken. Myndigheterna - ochäven kommunikationsministern har sagt att här bör försiktighet iakttagasbeträffande indragningar i avvaktan på att det arbetet blir klart.Indragningarna strider således mot myndigheternas trafikpolitiska intentioner.Att det i det här fallet är GDG biltrafik AB det gäller förändrar intesituationen; alla vet ju att staten äger av aktierna. Kommunikationsministern svarar att trafiken ej var lönsam,och det kan ha sin förklaring. Men enligt uppgifter från de berörda bygdernalär det vara rätt långt mellan hållplatserna, och det är klart att det gör sitttill för att försämra trafikintensiteten. Man har fått få passagerare. Samordningsfrågornakanske heller inte har varit ordnade. Jag bor visserligen inte bredvid den härbanan och känner därför inte till detaljerna, men jag har läst i pressen ochjag har hört en hel del. En lämpligare storiek på bussar o. d. och en bättreanpassning till övriga kommunikationer kanske skulle ha gett en annan situationän den som råder. Men hur som helst; Indragningarna har skett, och jag harfrågat kommunikationsministern om nedläggningen överensstämmer med myndigheternasbeslut och intentioner. Det har kommunikationsministern inte svarat på. Atttrafiken upprätthålls på vissa delsträckor, Mora-Gävunda och VansbroSågen,hjälper inte människorna på de andra sträckorna. a. på leden VansbroMorahar man nu fäll problem, framför allt för dem som skall besöka lasarettet, ochlandstinget i har påtalat detta förhållande. Nedläggningenskulle inte ha skett förrän trafikplaneringen blivit ordnad. Kommunikationsministern beklagar att situationen är sådanden är, och han säger att problemen med trafikförsörjningen bör kunna lösasgenom anordningar efter kommunala initiativ. Ang. busstrafiken på sträckan digheternasoch regeringens beslut den lösningen att man skall övervältra kostnaderna på destackars kommunerna? Det blir dyrbart för kommunerna, och vi vet mycket välatt de inte orkar klara av det. Anser kommunikationsministern att detta kanvara rimligt? De indragningar som har skett påskyndar utflyttningen frånlandsorten. Är det det som är meningen? sade i sitt inlägg att han intebor intill den här nedlagda busslinjen och att han därför inte kan detaljerna.Jag beklagar att inte bor där, för då hade han på ett helt annatsätt kunnat beskriva hur det ser ut. Man kan naturligtvis inte begära att herrJonasson som bor i , en i och för sig underbar bygd, och då handessutom har dåliga meddelare, som han tyvärr tycks ha haft i den här frågan,skall kunna beskriva verkligheten. Därför är det beklagligt att behöva lyssnatill den beskrivning av situationen som här gav. Den för knappastdiskussionen om våra kommunikationsfrågor framåt. I interpellationen gör sig dessutom skyldigtill rena felaktigheter. På ett ställe i interpellationen säger :"Från regeringens sida har slagits fast att nedläggning av järnvägar ochindragning av SJ:s busslinjer inte skall ske innan denna planering är slutförd. "Det gäller alltså den regionala trafikplaneringen. "Nedläggningen avbusstrafiken mellan och måste sålunda strida även motmyndigheternas trafikpolitiska intentioner." Vad där säger är helt fel.