prot · FV0982 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr tredje vice talmannen. Åtgärder för mö-belindustrin, snickeriindustrin m. fi. § 1 Åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m, fl. Föredrogs näringsutskottels betänkandenr 33 i anledning av propositionen 1972:47 angående åtgärder förmöbelindustrin, snickeriindustrin m, fl, jämte motioner, I propositionen 1972:47(industridepartementet) hade hemställts att skulle 1, godkänna avchefen för industridepartementet förordade riktlinjer för åtgärder förmöbelindustrin, snickeriindustrin m, fl,, 2, lillExporlfrämjande åtgärder för möbelindustri, snickeriindustri, m, fl, /73 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av800 , 3, tillUtbildningsåtgärder m, m, för möbelindustri, snickeriindustri, m, fl, /73 under tiettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av1 . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "Förslagen i propositionen gäller tidsbegränsadeåtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin, trähusindustrin och viss annanIrämanufaktur-induslri. Vad som föreslås är ett program som syftar till althöja kunskapsnivån och främja exporten inom berörda branscher med vissprioritering av möbeUnduslrin, För programmet, som avses löpa fr, o,m, , beräknas medelsbehovet till sammanlagt ,eller per budgetår. Inom ramen för det nämnda programmet föreslås ett särskiltutbildningsprogram för en total kostnad av eller 1,5rniljoner kronor per budgetår. Vidare beräknas medel för en teknisk konsulentoch för två exportkonsulenter samt bidrag till kollektiva exportprojekt. För administrationen av utbUdningsprogrammet och dentekniska konsulentverksamheten avses , Exportkonsulenlerna avses bli knutna till det nya exportorgan, Sverigesexportråd, varom förslag lagts fram (prop, 1972:31, NU 1972:27)," 1 detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:1512 av m, fl, (s, c, fp, m)vari hemstäUts atl anslaget till snickeriinduslrin fick en avvägning som merrimmade med snickeriindustrins verkliga behov. Åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fi. motionen 1972:1565 av i m, fl,(fp, c) vari hemställts att skulle till Exportfrämjande åtgärder förmöbelindustri, snickeriinduslri m, fl, för /73 under tiondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av samt motionen 1972:1566 av , fl, (c) vari hemställts att skulle 1, tillExportfrämjande åtgärder för möbelindustri, snickeriindustri m, fl, /73 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , varav till företagareföreningar inom stödområdetför exportinsatser samt 2, tillUtbildningsåtgärder m, m, för möbelindustri, snickeriindustri m, fl, /73 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av1800 , varav till företagareföreningar inomstödområdet för medverkan i produktutveckling inom snickeriindustrin. 1, att fiksdagen godkände i propositionen 1972:47föreslagna riktlin jer för åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m, fl., 2. alt med bifall lill propositionen 1972:47 iifrågavarande del samt med avslag på motionen 1972:1565 och motionen 1972:1566 punkten 1 till Exporlfrämjande åtgärder för möbelindustri, snickeriindu slri m. fl. för /73 under tionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 3, att med bifall till propositionen 1972:47 iifrågavarande del och med avslag på motionen 1972:1566 punkten 2 till Utbildningsåt gärder m, m, för möbelindustri, snickeriinduslri m, fl. för /73 under trettonde huvudtiteln anvisade elt reservationsanslag av , 4. alt skulle finna molionen 1972:1512 besvaradgenom vad utskottet anfört. 1. beträffande anslag till exportfrämjande åtgärder avherrar son i (fp), i (c), () och () samt (), som ansett atl utskollel under 2 bort hemställa, alt med bifall till motionen 1972:1565 samt ianledning av propositionen 1972:47 i ifrågavarande del och molionen 1972:1566punkten I till Exporlfrämjande åtgärder för möbelindustri, snickeriinduslri m.fl. för /73 under tionde huvudtiteln anvisade etlreservationsanslag av I , 2. beträffande anslag till utbildningsåtgärderm. m, av herrar son i (fp), i (c), () och () samt (), som ansett atl utskottet under 3 bort hemställa, att rik.sdagen med bifall lill molionen 1972:1566 punkten2 och i anledning av proposilionen 1972:47 i ifrågavarande del till Utbildningsåtgärderm, m, för möbelindustri, snickeriindustri m, fl, för /73 undertrettonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . HerrBÖRJESSON i Glömminge (c); I proposition nr 47 föreslås elt stöd tUl möbelindustrin och vissa andra träindustrier, uppgående till etlbelopp av eller . Stödet avser atthöja kunskapsnivån i och främja exporten för de här företagen, I motion 1566 av m, fl. från centerpartietvill vi öka de här insatserna något, och vi har tillsammans med folkpartietsrepresentanter i utskottet följt upp motionsyrkandena i två reservationer. Höjningen gäller ett extra anslag tillföretagarföreningarna för all dessa på delta område skall kunna göra insatser.Det gäller dels 200 000 inom stödområdena för exportinsatser, dels 150 000 inomstödområdena för medverkan i produktionsutveckling inom snickeriindustrin. Del har ju skett ganska snabba förändringar inom möbel-och snickeriindustrin , och konkurrensen från andra länderhar ökat mycket, bl. a. från , t. ex. . Utlandsmarknaden ärytterst hård inom de här branscherna, varför ett anslag tillföretagarföreningarna skulle vara mycket motiverat. När det gäller marknadsföringen fick enligt uppgift t. ex.företagarföreningen i klart för sig denutveckling som redovisats i propositionen och vidtog redan i början på1960-talet sådana åtgärder som föreslagils i propositionen. Företagarföreningentog initiativet till en samordning mellan snickerifabriker i länet, och manbildade en ekonomisk förening där snickeriföretagen sammanlagt satsade 6 250kronor av andelskapitalet, varvid företagarföreningen tog hand omadministrationen. Föreningen i har två snickerikonsulentersom till väsentlig del är självfinansierade. I proposilionen föreslås tvåkonsulenter för hela riket, placerade vid SIFU. Någon har sagt att han tyckeratt det förslaget är som all spotta den törstige i halsen. i har ocksä gjort vissautredningar om export och har den uppfattningen att den svenskasnickeriindustrin bör ha möjligheter till export. I propositionen har det sagtsatt endast möbelindustrin skulle ha sädana möjligheter. Jag vill emellertidpåpeka att när det gäller inredningssnickerier såsom köksinredningar ochgarderober är det inle sä mänga länder där det är samma förhållanden som iSverige där inredningarna hör till fastigheterna. I flertalet länder ärköksinredningar, garderober o. d. lös egendom som anskaffas av hyresgästen ochsäljs som övriga möbler genom möbel- och varuhus. Jag vet att man iföretagarföreningen i har kommit ganska långt både med konstruktioneroch exportkonlakter men att del krävs medel sorn föreningen inte förfogar överför att kunna satsa på en utbyggnad av exportverksamheten. Som propositionen nu är utformad är det möbelindustrin somi första hand skall dela på ett bidrag sorn är klart underdimensionerat. Jagtror att företagarföreningarna inom stödområdena bör kunna medverka till envidareutveckling av snickeriindustrin. Staten skuUe härigenom få en betydligtbättre förräntning på de genom lokaliseringsstödet satsade pengarna. Iframtiden bör vi räkna med ytterligare specialisering länderna emellan då detgäller de olika industribranscherna. Åtgärder för möbelindustrin, sn ickerUndu s trin m. JI Åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fl Jag är medveten om alt vi måste iaktta denallra största restriktivitet när del gäller utgiftshöjningar, och det är välskälet till att inte anslutit sig till reservationerna. Jag troremellertid atl ell bifall till reservationerna skulle innebära möjlighet tillväsentlig utdelning på en utgiftshöjning. Jag ber att få yrka bifaU till reservationerna 1 och 2, i (s). Med den anknytning jag har till denträbearbetande industrin är det naturligt att jag med stort intresse tagit delav propositionen 1972 liksom av motioner och utskottsbetänkande ianslutning till propositionen. De utredningar om den träbearbetande industrins situationför dagen, dess framtidsutsikter och möjligheter, som föregått propositionen -det gäller närmast möbel-, snickeri- och trähusfabrikalionen - betraktar jagsom seriösa och värda ett allvarligt beaktande, Proposilionen vittnar också omatt industriministern har samma uppfattning, även om inte alla uppslag tillåtgärder har beaktats i propositionen. Inom LO hyllar vi rent principiellt idén att kapital ocharbetskraft skall användas i första hand inom näringar och produktioner som ärlämpade för oss och ger det bästa försöfiningsunderlaget. Jag anser alt denträbearbetande industri som det här är fråga om har goda förutsättningar attäven utgöra ett sådant positivt inslag i vårt näringsliv, särskUt omdess inneboende möjligheter utnyttjas mer effektivt än . Vi har alltsåall anledning att omsorgsfullt tUlvarataga dess rnöjliigheter. Härtill kommer -det är ingalunda oviktigt, något som betonas i såväl utredningar sornpropositionen - att dessa industrier har en mycket stor utbredning i vissa länoch i hög grad bidrar tiU försöfiningen inom dessa, varför en stagnation ellertillbakagång för industrin i sin helhet skulle kunna få mycket allvarligakonsekvenser i de områden jag nu syftar på. Det krävs emellertid vidgade insatser från näringen självoch samhället, delvis efter nya linjer, för att möta den internationellakonkurrensen på såväl hemma- som exportmarknaden, inte minst den . Jagtillhör också dem som anser att riktigt utvecklad kan särskilt möbelindustrinväsentligt öka avsättningen på världsmarknaden och därmed skapa förutsättningarför en vidgad totalproduktion. Mot bakgrund av vad jag här sagt är det klart att jag serbetydande behov av insatser för att hävda näringen, särskilt på litet längresikt. Jag skulle inle heller ha några svårigheter att finna motiv för längre gåendeåtgärder fiån statsmakternas sida än de som föreliggande proposition föreslår.Jag anser emellertid att industriministern gjort vettiga avvägningar - bl, a,rnot bakgrund av den ekonomiska situation vi befinner oss i - och betraktarförslagen som en god fortsättning på del statliga engagemang i näringen somfinns redan förut, främst på forskningens område. Jag vill uttala min och minfackliga organisations tillfredsställelse över regeringens positivainställning. Förslag har framförts, bL a, från vederbörandebranschorganisation, om att finansiera vidgat forsknings- och utvecklingsarbete på detta områdegenom uttagande av en obligatorisk avgift från företagen. Träarbetarnas fackUgaorganisation, liksom för övrigt jag själv, har länge förordat den lösningen.Branschens egna forskningsinsatser har varil mycket blygsamma, vilket i alltväsentligt torde bero på att den består av många små produktionsenheter, vilkasägare saknar sinne för behovet av insatser och ibland också vilja atl påfrivillig väg göra insatser, SkaU branschens forskning vila på förutsättningenatt samhället och näringen skall göra likvärdiga ekonomiska insatser, som ju ärden antagna modellen, måste helt enkelt en obligatorisk avgift till. Eljestkommer forskningen på detta område alt vara alltför begränsad. Jag hoppas attindustriministern i sin fortsatta prövning av problemet skall finna förslagetrealiserbart. Det är här också en fråga om all sätta alla företag i principielltlika konkurrenssituation genom all låta alla företag vara med och finansieraforsknings- och utvecklingsarbetet, som til syvende og sidst alla företag ibranschen är beroende av. Det kunde vara lockande att ge sig in på en närmare analysav vissa detaljer även i motionerna i ämnet, men jag stannar, herr talman, viddetta och uttalar än en gång tillfredsställelse över att dessa industrier harinrangerats bland dem där staten gör speciella insatser. Del tror jag all vikommer alt få glädje av. Åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fi HerrANDERSSON i (fp): Vi har diskuteratmänga problem som sammanhänger med företagandet, och vi har diskuterat mångabranschers nu uppkommande problem i samband med en krympande inhemsk marknad pågrund av starkare konkuiTcns från utländska företag. Detta problem har i hög grad drabbatträförädlingsindustfin, som går mot en alltmer besvärande överproduktion. Dettainnebär, som i sade, sysselsättningsproblem som mer ochmer kommer atl markeras. Eftersom många av dessa industrier är lokaliserade iorter, som oftast är beroende just av denna industriella verksamhet, uppstårdet självklart speciella problem för orten, som företaget harmotsvarande problem. Det är därför glädjande att rnan tagit initiativet atllåta branschen få denna stirnulansinjektion. Men jämför nian destimulansåtgärder, som skall sättas in för träförädlingsindustrin med vadTEKO-industrin fär, finner man att åtgärderna är relativt blygsamma. Eftersombägge branscherna är ungefär lika stora, blir slorieksordningen på åtgärdernaför träförädlingsindustrin en helt annan. En exportkonsulent för TEKO-industrin som är stationerad iNew kostar, för atl la ett exempel, . Det ärlika mycket som träförädlingsindustrin skulle få för olika kollektivaexportframslölar, vid rnässdeltagande etc. Departemenlschefens uttalande fär närmast uppfattas sornen prognos. Del kan rnan också se av utskottets skrivning. På s. 3 i ulskoltsbetänkandetslår följande: "Utskottet uppfattar departementschefens uttalande närmaslsom en prognos rörande de olika branschernas efterfrågan på anslagsmedel.Någon på förhand bunden fördelning mellan branscherna är del i varje fall intefråga om. Åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fi. räkna medatt, om den kan presentera slagkraftiga projekt, få en tillfredsställande andelav de medel sorn stär till förfogande." Man får hoppas att det inte blir någon huggsexa, utan attdet blir en rättvis och rimlig fördelning. ärju inte särskiltmycket, och i en motion av i m. fl. har vi föreslagitatt anslagsbeloppet för exportfrämjande åtgärder skall räknas upp med 200 000kronor i förhållande till vad departementschefen föreslagit. Det är ettblygsamt belopp. Det är trots allt sä, herr talman, att vi måste värna omvår inhemska industri. Om rnan gör en rundresa i de bygder där största delen avmöbel-och snickeriindustrin finns och talar med företrädarna för branschen, fårman klart för sig att de har uppenbara svårigheter all klara sig i denutländska konkurrensen. Det blir en avtrappad hemmamarknad. Därför är det avvikt all staten och självfallet även industrin själv stöderexportansträngningarna och ger företagen all den hjälp som behövs. Det är angeläget för landet totalt sett all öka exporten.Vi hade en debatt om det nya , när vi slog fast attfjolårets exportsiffra på ca 38 miljarder inte är tillräcklig om vi i framtidenskall bibehålla vår handelsbalans. vill jag säga att det inte blottär nyexportörerna som behöver stöd. Det är minst lika viktigt att de gamlaexportörerna inom träförädlingsindustrin får ell lika stort stöd somnyexportörerna. Med del sagda ber jag, herr talman, att få yrka bifall tUlreservationerna som är fogade till utskottels belänkande. HerrWÄÄG(s); Propositionen 47 gäller stödåtgärder förmöbelindustrin, snickeriindustrin m. fl. Det är en annan typ av stöd än det sompropositionen 46, som vi tidigare behandlade , avsäg. Propositionen 47 föreslår utöver allmänna riktlinjer etlstöd ur reservationsanslag om till exportfrämjande åtgärder och1 till utbildningsåtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrinm. Det föreligger tre motionsyrkanden. Motionen 1512 av herrFagerlund m. fl. vill - i förhållande till departemenlschefens prognos - attsnickeribranschen skall få en i jämförelse med möbelindustrin bättre fördelningav insatser. har just förklarat den motionen. I motionen1565 vill i Ätvidaberg m. fl. ha mer tillexportfrämjande åtgärder, och i motionen 1566 vill m. fl. ha 1 50 000kronor mer för produktutveckling. Tvä reservationer har föranletts av motionerna. Den enareservationen gäller mer för exporlfrämjande åtgärder, den andra150 mer för utbUdningsåtgärder. Situationen är den gamla vanliga.Mittenpartierna vill ha mer pengar - stundom kvittar beloppet bara det blirmer. Det regeringsbärande partiet vill givetvis också ge mer, men kan inteanvisa var pengar kan tas. Ett förhållande i reservationerna är värt att lägga märketill. I båda reservationerna föreslås atl ökningen av anslagen skall gå lillföretagar- Här ber jag kammarledamöterna lägga märke till herrMagnussons i motion i förra ärendet om "stödåtgärder som skaparsnedvridning". Jag finner del inte alls belagt att möbel- ochsnickeriindustrin huvudsakligen finns inom stödområdet. Tvärtorn, Och jag trorinle alls atl snickeriinduslrins problem känner av några stödområdesgränser.Tvärtom vet jag atl snickeriinduslrin i och arbetar med storaproblem utan hjälp. Här hade i varning för snedvridningpassat bättre än vid det ärende vi behandlade före middagsuppehållet, 1 anslutning härtill kan det vara värt alt uppmärksammaatt vice ordföranden i SHIO, , i går instämde i på väsentligt utökade stödåtgärder. Jag yrkar bifall till utskottels heirrställan. Åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fl. r (fp): Jag skall bara säga till att vitycker att ytterligare hade behövts i det här fallet. Medanledning av att säger atl miltenpartierna vill ha mera pengar ochvidare säger att regeringspartiet inte vel var man skall la pengarna vill jagbara nämna att det från det hållet inte precis harsaknals fantasi till att plocka fram pengar, betydligt mer än de här 200 000kronorna, HerrWÄÄG (s): Det är intressant att i Örebroär med på den här reservationen om att utökningen av anslagen skall gå tillföretagarföreningar inom stödområdet. Jag undrar hur han vill förklara den härinställningen för den målgrupp som han arbetar så energiskt för, de mindre ochmedelstora företagarna i hans hemlän. Jag kan förstå att iByske och är med på en reservation av den här typen. Jag kanförstå att i Glömminge är intresserad av alt det skall gåytterligare anslag till stödområdet när det gäller snickeriindustrin. I varjefall att han är det dä han visade alt han hade tumme med kvinnor,med - i - och vann lottdragningen om Ölandsinordnande i stödområdet. Men jag kan inte förstå i , ochjag kan inte förstå sorn ju representerar andra områden änstödområdet. i (fp): bör inte haså särskilt svårt att förstå att vi biträder förslaget om stöd tillstödområdet. Det bör väl inte vara oss främmande som bor utanför stödområdet. HerrERICSSON i Ätvidaberg (fp): Ätt miltenpartierna vill ha mer pengar ärinle det som har varil avgörande för de här . Men om två såstora och komplicerade branscher som möbelindustrin och snickeriindustrin skalldela på ett basbelopp har jag bedömt del pä det sättet att de här pengarnafordras för att göra en meningsfylld exportinsats. 5' protokoll 1972. Nr 81 -82 Å t gär der för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fi. HerrWÄÄG(s); Det var ju adresseringen av anslagsökningarnatill stödområdet, som jag närmast anmärkte mot. Låt mig än en gång stillsamt fåerinra om motionen av i i del förra ärendet, Överiäggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservatiorren nr 1 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 33 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 33 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resullat: Utskottets hemställan bifölls. Medelstillskott tiU AB Asea-Atom § 2 Medelstillskott till AB Asea-Atom Föredrogs näringsutskottelsbelänkande nr 34 i anledning av propositionen 1972:52 angående medelstillskottlill AB Asea-Atom jämte motion. I proposilionen 1972:52(industridepartementet) hade hemställts att skulle tillMedelstillskolt till Aktiebolaget för /73 undertrettonde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av . 1 anledning av propositionen hadeväckts motionen 1972:1577 av m. fl. (vpk) vari hemställs atlriksdagen skulle avslå propositionen, uttala att atomenergrnäringen helt skullebedrivas i statlig regi och i skrivelse till regeringen anhålla om nödvändigaförslag för ett förstatligande av denna näringsgren. att med bifall tillpropositionen 1972:52 och med avslag på motionen 1972:1577 till Medelstillskoltlill Aktiebolaget för /73 under trettonde huvudtitelnanvisade ett reservationsanslag av . Reservation hade avgivils av (vpk), somansett att utskottet bort hemställa, atl med bifall till motionen 1972:1577 skulleavslå proposilionen 1972:52 och hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag tillåtgärder för förstatligande av kärnkraflindustrin. (vpk): Det har bUvit en alltmer utmärkande politikhos regeringen att blanda slalligl och privat kapital. Där framtidsutsikternaär osäkra, initialkostnaderna stora eller internationell konkurrens hårdgaranterar staten storbolagen direkl finansiellt stöd. På så sätl minskarföretagens risktagande under del atl man bibehåller profil utsikterna.Fördelarna för storbolagen är alltså uppenbara För stateninnebär del att man knyts U] irn medintressent till storbolageni deras profifiakl. För lönlagarna ,iär det att pengar man betalt i skatt hamnar direkt istorkapitalels kassaskåp. MedelstiUskott tiU AB Asea-Atom nerarstorbolagen med löntagarnas pengar. 1 propositionen 52 föreslås ytterligare 30 miljoner kronortill ASEA-Atom. Det belyser den statliga politUcen i detta sammanhang.Historien om den statliga politiken på atomenergiområdet åren enda långberättelse om hur man alltmer underordnar sig både inhemskt och internationelltkapital. Från böfian hade staten sina intressen på detta område i ABAtomenergi, där man hade aktiemajoriteten. ingick man samarbete med ASEAi ASEA-Atom. För ASEA var det en lönsam affär. Atl utveckla, producera och säljakärnreaktoranläggningar vore för ASEA en väl dyrbar och riskabelsysselsättning, men när staten står som ekonomisk garant kan det blisynnerligen profitabelt. Staten har också varil samarbetsvillig. Man tog halvaaktiekapitalet, som var på , och betalade dessutom 18 miUoneri överkurs. Vidare fick ASEA genom ordförandeskapet på bolagsstämmanutslagsröst, även om den inskränktes genom statuterna att vissa beslut krävdeenighet mellan aktieägarna. I samband med samgåendet i ASEA-Atom ändrade maninriktning och målsättning för AB Atomenergi. Detta företag skulle nu inskränkasin verksamhet lill forsknings- och utvecklingsarbete. För att hållamedin-tressenterna i AB Atomenergi skadeslösa för denna omläggning köpte nustaten upp resten av aktiekapitalet. I fortsättningen skulle staten också beblanda sig medamerikanskt kapital, i Uddcomb. Filosofin bakom statens samgående mednationellt och internationellt kapital ligger här i öppen dager. Storfinansenskall få en stark partner att dela riskerna med. Skattemedel skall användas somspekulalionskapital åt storfinansen. En sådan poUtik kan vårt parti aldrig gå med på. Om detanses önskvärt med svensk verksamhet på atomenergiområdet, vilket det givetvisät, skaU den bedrivas i statlig regi - det är vår bestämda uppfattning.