prot · FV0947 · 1972-12-31 00:00:00 — I den del uv Europu som jug nu tulur om är innebörden uvfredlig sumexistens mellan stater med skildu sumhällssystem, för utt citeruförsvursutredningen, "utt undvikundet av krig skull kombinerus med enkompromisslös ideologisk kump för den sociulistisku gemenskupensutbredning". Det är dennu motsägelse mellun högtidligu deklurutioner omfredlig sumexistens och en politisk målsättning inriktud på utt undergrävu dedemokratiska staternas samhällsstruktur som kommer till uttryck i de oförenligamålsättningurnu mellun den väst- och den östtysku uvspän-ningspolitiken. WillyBrundts östpolitik behundlus i dugens regeringsdeklurution utomordentligthöguktningsfullt, och det med rättu, men utun nägon som helst untydan om desskonsekvenser för den folkens självbestämmunderätt som regeringen i undrusummunhung brukur så sturkt upostroferu, och den östpolitiken - -eftersträvur, som det brukur hetu, "Wandel durch Annäherung" förändring genom närmande - medan den östtysku meru inriktus på "Politikder Abgren-zung" uvgränsningspolitik. När regeringsdeklurutionen uttrycker förhoppningur om uttden blivunde säkerhetskonferensen skull förbättra och utveckla samarbetetmellan de europeisku folken - förhoppningur som vi ullu delur kun det vuruintressunt utt noteru, utt en uv de fyru frågor som NÄTO:s ministrur pä sittrådsmöte förru året enudes om utt säkerhetskonferensen borde sysslu med,nämligen "större rörelsefrihet för människor, idéer och informationer",mötte det en utomordentligt kylig reaktion från östsidun. - för uttburu tu ett exempel - riktude i februuri ett våldsumt ungrepp mot dennu punkt.Ett friure utbyte uv tunkur och idéer mellun öst och väst skulle sudes det -innebäru "ett ideologiskt undermineringsurbete". Det skulle varu en"trojunsk häst". Någon uvspänning i dettu hänseende och det gällerstörre rörelsefrihet för människor, idéer och informutioner kunde inte pänågru villkor kommu i frägu. För de sociulistisku ländernu gällde det i ställetutt skärpu den ideologisku kumpen. Det är ett fuktum utt det pågått en förskjutning i demilitäru styrkeförhållundenu sedun någru år tillbuku. Den maktbalans somtidigare unsetts utgöru en förutsättning för den väpnude freden i Europu hurrubbuts. Regeringen förbigår dettu. Läget säges kurukteriserus "uv enmuktpolitisk baluns". Men balansläget har inte summa innebörd somtidigure. Vår situution hur blivit meru osäker, meru riskubel än den vur förut.Sverige kun inte "bortse ifrån" så hette det i vude full iregeringens egnu direktiv tUl försvursutredningen sedun "utt en stormukt i en frumtid skulle kunnu få en sådan hundlingsfrihet iEuropa, att ungrepp mot små nutioner blir möjligu utan inblandning från andrustormukter". Och regeringen tänkte förvisso då inte enburt påTjeckoslovakien. Det finns inga som helst tecken i de sovjetiskamilitärbudgeternu på utt unser uvspänningsläget i världen vurusådunt, utt dess egen militärpolitiska potential kun tillåtas att gå ned. Denredovisning som försvarsutredning lämnat om de sovjetiskarustningskostnaderna tulur sitt tydligu språk. De hur i reellt penningvärdealdrig varit så högu som de är . I den uppbyggnud uv demUitära resurserna som sker inom och inom Wurszuwupukten i övrigt finnsöver huvud tuget ingenting som tyder på utt mun där utgår ifrån en fredligsamexistens som något för framtiden givet. hur tvärtom målmedvetet byggt ut sinapositioner på de norru och södru flunkernu uv den europeisku fronten. I somrusfrumhöll den norske stutsministern i en intervju, uttSovjetunionen genomfört "en kolossul militär uppbyggnud vid NATO:s nordflunk,där det i dug står större militära styrkor än någonsin tidigure, möjligen medunduntug för undru världskriget". Huns uttulunde syftude på en uv detnorsku utrikespolitisku institutet gjord utredning, som visude att Mur-manskvid byggts ut tiU ett centrum, som institutetkullude för världshistoriens störstu flyg- och flottbus. Här, sägs det, harSovjetunionen 25 kryssure, 15 jugure, 100 fregutter, 260 u-båtur månguutomdrivnu och beväpnude med raketer 38 flygplatser med 200 bombflygplan,lika många jaktflygplan och helikoptrar. Busen skulle dessutom förfoga över ettpur motoriserude divisioner med vurderu drygt 10 000 mun, 250 stridsvugnar ochett stort untul bepunsrude fordon. Syftet bukom dennu våldsummu utbyggnud, somverkligen inte vittnur om tro på uvspänning och fred, skulle enligt det norskuutrikespolitiska institutet vara en strävan från sida att flyttafram sina försvurslinjer till furvuttnen mellun , , ochSkottland. Stora sovjetiska marin- och flygförband opererar i de härfarvattnen och dominerar militärt det . Även om den verksumheten urglobul synvinkel kun tolkus som defensiv, innebär den att den skundinuviskuhalvön på ett annat sätt än tidigure kommit in i det strutegisku blickfånget. Dettu förhållunde konimer i den 24 sidor långuregeringsdeklurutionen till uttryck i föHunde futtigu sex ord: "ÄvenNordutlanten berörs av denna rivalitet" - mellan supermukternu ulltså. Det är mot den bakgrunden, herr tulman, inte besynnerligtutt den norske försvursministern häromdugen uttryckte sin oro över Han sude sig inte kunna delu den svenskaförsvarsutredningens optimism om avspänning. hälsar ett bättre politisktklimut med tillfredsställelse, men några ändringar i norsk säkerhetspolitik ärinte aktuella: "Situasjonen gir ikke grunnlug for noen endring i vårsikkerhets- og forsvurspolitikk." Reulismen är ulltså både i det härhänseendet och i frågu om EEC större i än hos de svenskasociuldemokruterna. Jug vågur därför, herr tulmun, hävdu utt mun inte kun tuluom en verklig och varaktig uvspänning i Europu, så länge de östeuropeiskaförhållundenu och de globulu motsättningurnu i en krympunde värld är sådunu somde är i dug. Och därmed är jug, herr tulmun, åter vid utgångspunkten för mittresonemung, som kun summunfuttus på följunde sätt: Det är med stor tillfredsställelse som vi inregistrerurden obestridligu uppmjukningen i de hårdu uttityderna på det europeiskapolitisku fältet. Vi hur ull uniedning utt tu till vuru de möjligheter somöppnur sig till närmare kontukter med folken, till utvidgut ekonomiskt utbyte,till bättre relutioner och till en fredlig utveckling . Men uvspänningen är buru relativ. Motsättningarna kvurstår,det mUitäru hotet likuså. Rustningurnu i vår omvärld är större än någonsin.Furun för en snubb omkustning är stor. Den rubbning uv bulunsförhåUun-denu sominträffut har ökat icke minskut riskernu för vårteget lund. Och det intrycket ändrus inte då man flyttur blicken fråndet europeiska perspektivet. , , , ,Pukistun är ullu områden som förvisso inte är ägnade att förstärku intrycket uvuvspänning. Regeringsdeklurutionen betonur i dug utt läget kännetecknus uvbrist på stubUitet. Ja, det kun mun verkligen påstå. I den uvlämnude propositionen om försvaretskriver departementschefen bl. u. utt det på mycket läng tidhur inträtt en situution i Europu, som kun innebäru förutsättningur för uttuppnå "ett mera vuruktigt tillstånd uv uvspänning och sumurbete". Idug två dugur senure uttulus i regeringsdeklurationen utt ett beslut i dentysku förbundsdugen utt inte rutificeru de s. k. östfördragen skulle"innebäru ett ullvurligt bakslug för de mångårigu strävandenu till ökuduvspänning i Europu". Hur osäkru de långsiktigu bedömningurnu om densäkerhetspolitisku utvecklingen är belyses nästun dräpunde uv de här tvåregeringscitaten, vilkas slutsatser ulltså kan hänga på en enda röst iBundestag i . Och de belyser framför allt hur orimligt det är att på sådanaslutsatser grunda beslut om en drastisk ändring av svensk försvarspolitik ochen långtgående nedskärning av det svenska försvurets styrku frumåti tiden. I självu verket är det ju så, utt vi inte med någonsäkerhet kan förutse ens de närmuste årens utveckling. Det är ett unsvurslöstspel med nutionellu intressen utt uv dagsläget dra slutsatser, som inom någraår kan äventyra säkerhet. Och för de stater i vår omvärld som klarsyntoch intresserat grunskur utrikespoHtik måste nedrustningsåtgärder inuvurunde situution vuru ägnude utt minsku trovärdigheten hosneutrulitetspolitiken. Och om dessutom renu felräkningar - den borttap- pademUjarden tUlåts påverka vårt lands försvarsmöjligheter, då kan vi knappasträkna med att bli tagna på aUvar. I ett längre tidsperspektiv finns det en företeelse somger oss rätt att hoppas på fred i vår del av världen, och det är detvästeuropeiska ekonomiska samarbetet. Utvecklingen i det Västeuropu, till vUketvårt lund är knutet med ideologisku, historisku, kulturellu och sociulu bund,präglus alltmer uv en nedbrytning uv nationellu burriärer. Stuternussjälvständighet och oberoende kommer i frumtiden ulltmer utt knytus till derusuktivu deltagande i organiserad samverkan. För dem som väHer isoleringens ochsjälvtUlräcklighetens väg förlorur oberoendet och handlingsfriheten iverkligheten alltmer innehåll. Det gäller produktionen. Företag av alla storiekar, intebara stora utan även små och medelstora, rör sig redan över gränserna. Enbart iVästtyskland - för att bara ta ett exempel - har bortåt 400tUlverkande och sädande dotterföretag. Svenska företagsinvesteringar utunförvåra gränser ökar snabbare än här hemmu, och vår industri sysselsätter där utemer än 200 000 människor. Produktionen motsvurur hulvH det svenskuexportvärdet. Det gäller arbetskraften. MiHontuls européer urbetur i dugutunför det egnu landet. Denna arbetskraftens internationalisering blir alltmeroberoende av konjunkturernas växlingar och kommer alltmera att uvse de mestkvalificerude och de bäst utbUdude. För de ungu ur urbetslivets internationaUseringliktydig med större möjligheter tUl framgång och till ett intresserikt liv. Det gäller konsumtionen. En växande del uv de vuror som viproducerar här hemma konsumeras i undru länder. Mer än två tredjedelur UVsvensk export går till den större europeisku gemenskup som växer frum. Merän uv verkstudsindustrins produkter finner sin avsättning där ute.Vi i konsumerar i vår tur en allt större mängd varor som är tillverkudei västeuropeisku länder. Det gäller fritiden. Mer än en hulv miHon svenskurtillbringur sinu semestrur utomlunds. Fleru tiotul miHoner västeuropéerförlägger sin ledighet till andru länder än sitt eget. Värt land skulle kunnubetyda längt mer än vud det gör i dug i fritidens europeisering. Det gäller miljövården. Med modern produktionsteknik ärnutionul-stuternu inte oberoende. Vud som sker i en stut påverkar miHön iundru. Sumurbete över gränsernu är nödvändigt för utt hindru fortsutt förödelseoch för att återställu förstörd miHö. Industriländernu kun inte oberoende UVvurundru stiftu eller genomföru miHövårdslugur. De måste, bl. u. uv konkurrens-och effektivitetsskäl, tu hänsyn till motsvurande lagstiftning i undru länder. Vi kun ulltså i dug på område efter område konstuteru hurfuktorer som uvgör miljö och livsföring i de oliku västeuropeisku ländernuverkur tvärs över nutionulstuternus gränser. Genom en sumverkun i fustu formermåste de demokratiska västeuropeisku industriländernu tillvurata utvecklingensmöjligheter och fördelar samt motverka och förebygga dess olägenheter ochorättvisor. Genom att gemensamt styru utvecklingen kun mun skapu bättre villkorför social och regional utveckling, för hög levnadsstundard, ekonomisk stabUitet och samlevnad i utan konflikter.Det är detta som ligger bakom Europatanken. Om vi inte kan läru oss förstå vudEuroputunken betyder för människor ute i Europu, människor som gång på gångfått uppleva krigens fasor, dä kan vi inte heller räkna med att bli förståddaoch respekterude när vi med dem överlägger om det framtida samarbetet. Det råder stor osäkerhet bland Gemenskapens staterom vud egentligen ytterst vUl. Regeringens Europupolitik hur det hurfrumhåUits från den här tulurstolen tillräckligt mångu gånger - vuritvucklunde. Regeringen hur suknut viHu och konsekvens. Trovärdigheten hur inteblivit bättre uv de uvslöjunden som statsministern gjort om hur hun själv vid oliku tidsskeden bedömt Europufrågun. Vilketförtroende kan den regering begära vid de europeisku förhundlings-borden, somvill undviku en debatt i Europafrågan i sitt eget land? Till bilden avbristande trovärdighet hör ocksä en missvisande skildring av överläggningurnumed oppositionen, vilket förunlett mig utt riktu en aUtjämt obesvarad öppenfråga tUl stutsministern. I måndugs och tisdugs ägde plenurmöten rum mellun Sverigeoch . Resultutet blev i stort sett vud vi väntut. Jug skullinte gå in på svugheternu i det uvtul som vi nu förhundlur om. Vi hur förutbehundlut den frågun utförligt, senust i vår purtimotion. Det låter sig nuturiigtvis sägus utt uvtulet kommer uttinnebäru en förbättring gentemot det hundelspoHtisku läge i vilket vi just nubefinner oss. Så vill regeringen gärnu hu det. Men vi mäste kommu ihåg uttförbättringen buru är relutiv. Det avgörunde är ju inte att vi fårvissa tullättnader, utan utt vi inte blir uvsevärt sämre ställdu i detekonomisku sumurbetet än undra med oss konkurrerunde industriländer i Europu.Och sumurbetet rör ju inte buru tullur och skyddskluusuler utun också denregionulu politiken, sociulpoHtiken, industripolitiken, konkur-rensreglernu ochmiHöfrågoma, vUket också påpekades uv den norske utrikesministern i i förrgår. Vi vill, sade han, vara med och påverkautformningen av dessa regler - därför önskar vi en mer omfuttunde lösning änvud ett hundelsuvtul uv svensk modell kun ge oss. Summunfuttningsvis ulltså; Vi hur utt se fram emot ettfrihandelsuvtul, till sin omfuttning utomordentligt begränsat i förhållandetill de önskemål som preciserade i sina deklurutioner ochframställningar och fram . Den begärdatullunionen hägrar i fjärrun. De "nära, varaktiga och omfuttundeförbindelsernu" hur också de blivit liku visionäru som mycket unnut blundregeringens politiska önskemål. Trots dettu, herr tulmun, förenus vi ullu idugens förhandlingsläge i förhoppningen om att uvtulet skull bli så bru sommöjligt med hänsyn till den svugu förhandlingsposition som vårt lund kommit uttintu i förhållunde till våru mycket sturku motpurter. Vad vi också hoppas är utt de klausuler om uvtuletsutvecklingsbarhet, som kun kommu utt ingå däri, skull öppna vägen förytterligure förhundlingur som gör det möjHgt för oss utt successivt i variefull nå närmure de önskemål som uppställts från svensk sidu. För mitt purtis vidkommande vUl jug gå ännu längre ochhoppus utt utvecklingen - som på det här området går väldigt snubbt, däromvittnur inte minstBresjnevs deklurution häromdugen - skull tillätu att i sinom tid återöverlägga om medlemskap i . Det önskemålet bottnar i den ulldelesbestämda övertygelsen att vårt lund bura genom fullvärdigt medlemskap kanpåverka utvecklingen inom Gemenskapen och upprätthälla det ekonomiska och politiskuoberoende som utgör det bärunde elementet i vår neutrulu utrikespolitik. Låt mig erinru om de motiv för medlemskup i EECsom den norska sociuldemokratiska regeringen och det norska LO-sekretariutetredovisade häromdugen. oberoende och självständighet tål inte, hettedet, utt står utunför EEC. Först genom medlemskup däri -hävdude aUtså densvenska regeringens norsku purtikolleger får möjlighet utt medverku viduppbyggnuden uv det västeuropeisku sumurbetet och den fortsatta utvecklingendärav. Endust genom medlemskap kun skeendet på olika områden - detvulutupolitisku, det ekonomisku, det industriellu och det sociulu området sumtmiHövårdsområdet och sjöfartsområdet påverkus. Utanför EEC skulle Norgetvingus anpussu sig utun möjlighet utt självt inverku på händelseförloppet. Den hur hävdat den rakt motsattauppfuttningen, utt vårt oberoende och vår hundlingsfrihet blir större om vistår utunför än om vi är medlemmur. Det moderutu purtiet i hur - somdet endu purtiet, det medges och det beklugas i dettu hänseende intugit summaståndpunkt som de norska socialdemokruternu och norsk hoyre, som de dunskasociuldemokruternu och det dunsku konservutivu folkepur-tiet. Jug hoppus ,herr tulmun, att den internationella utvecklingen och utvecklingen inom EECskall gå därhän, att de Europanegutivu hur hemmu skall inse uttderus bedömning är feluktig och utt de närmuste årens händelseförlopp skullgöru det möjligt för utt dru de pruktiska konsekvensernu uv ett sådantändrat betruktelsesätt. Tiden kommer att urbetu för en sådan utveckling. (vpk); Med tul drog en rå pust från detkullu krigets dugur genom sulen. Enligt kun det inte bli någonverklig uvspänning förrän de sociulistisku sumhällssystemen störtuts och hanlär få vänta innan denna förhoppning går i uppfyllelse. och detmoderata samlingspartiet framträder i självu verket som direkta motstånduretill uvspänningspolitiken i , som bygger pä sumexistens utun krig mellunstuter med oliku sumhällssystem. Och det är ju ett historiskt fuktum utt debådu väridskrigen inte orsukuts uv sociulistisku stater utan uv den kupitulismoch imperiulism som moderutu samlingspartiet försvarar. Jag övergår sedan, herr talman, till problem i sambund medden svensku utrikespolitiken och regeringens deklurution. Det strider mot den internationellu soliduritetens kruvoch mot det svensku folkets intressen utt regeringen vägrur utt brytuförbindelsernu med Suigonregimen och utt upprättu diplomutisku förbindelser medRepubliken provisoriska revolutionära regering. Det strider också mot både internutionell solidaritet ochsvensku folkets intressen att regeringen vägrar att ta initiativ tUlupprättandet av diplomutiskuförbindelser med Demokrutisku . Det står likuså i strid med den internutionellusoliduriteten och vud vårt folks intresse kräver utt regeringen vägrur attomedelbart upprätta diplomatiska förbindelser med Tyska demokrutiskurepubliken. I ett interpellutionssvur i riksdugens undru kummure år1967 förklarade dåvarande utrikesministern , att den svenskaregeringen gick efter födande kriterier när det gällde erkännunde uv främmundestuter och upprättande av diplomutisku förbindelser med dem; Den makt som skaUerkännas bör ha vunnit ett rimligt mått av självständighet utåt och någorlunduullmänt godtagits uv omvärlden. Vidure krävs en rimlig stabUitet inåt genom uttdet finns statligu myndigheter som fuktiskt upprätthåller kontroll över ettvisst territorium och där utövar suveräna befogenheter. Demokrutisku har existerat i snart 24år. Tyska demokrutisku republiken hur existerat i snurt . Det blir förvarje år, för vurje månad, för vurje dug uUtmeru orimligt utt den svenskuregeringen fortsätter utt låtsus som om dessu bägge stuter inte existerude. Defyller bägge de kruv som utrikesministern på regeringens vägnar uppställde förerkännunde i det unfördu tulet . Ingen kan förneku utt det i bäggestuternu finns stutligu myndigheter som fuktiskt upprätthåller kontroll överett visst territorium och där utövur suveräna befogenheter. Vi svenskar beteross ju också i övrigt som om Demokratiska och Tyskudemokrutisku repubUken existerude i sinnevärlden. Svensku idrottsmän tävlur medidrottsmän från dessu bägge stuter, nu senust i olympisku spelen. Mångusvenskur reser tUl . Svensku företug driver hundel med de obefintligustuternu. Medborgure från dessu stuter, även medlemmur uv derus purlument, kanresa in i och mottas här. De accepteras, men accepteras ändå inte. Är det inte hög tid att slutu meddenna låtsuslek, som fuktiskt skudar intressen? Det kun inte försvarasutt regeringen envist fusthåller vid att man skull behundlu ett pur stuter ivärlden på dettu direkt diskriminerunde sätt. Den purt som mest skadas av dettaär inte de regeringar som vägrur utt erkännu, utun det är Sverigesjälvt. Jug hur tidigure frumfört utt regeringen borde söku komma ut ur denåtervändsgränd, där den plucerut sig, genom utt med ett slag lösu dessuerkännundefrågor, och jug vUl här upprepu det försluget. I debatten brukar man från regeringshåU anföra att detskulle finnus särskildu skäl för utt icke erkännu Demokrutiskufolkrepubliken och Tysku demokrutisku republiken. Det skulle i det förstufullet vuru medlemskupet i FN:s i Koreu, i det andrafallet den politik av avspänning som vi hoppas skull segru i Europu. Vud gäller Koreafrågan vill jag endast kortfattatframhålla, att man i regeringens argumentation sammanblundur två problem somicke hur med vurandra att göru. Medlemskapet i FN:s ären sak, erkännandet av Demokratiska folkrepubUken Koreu en helt annun. Detfrumgår ju också uv utt erkänt Sydkoreu och icke unser utt dettu skullestå i motsättning till övervukningsuppdruget. Om den villgöra en fredsbevarunde insats i Koreu och det hur den förklarat sig viHu göra- så är de viktiguste bidrugen föHunde; erkännunde avDemokratiska , resande av det kravet i Förenta nationernaatt världsorganisationen verkur för ulla främmunde truppers bortdrugunde urKoreu. Vad gäller Tysklundsfrågun finns det iregeringsdeklurationen utförliga avsnitt om kampen för uvspänning på deneuropeisku kontinenten och om nödvändigheten uv ett meru uktivt urbete för denplanerade konferensen om säkerhet och samarbete i Europu, avsnitt som vi i ochför sig hälsur med tUlfredsstäUelse. Det är bru utt regeringen nu synes vUju tuen direkt del i förberedelsernu för denna konferens genom att framföra meningarom dess uppläggning och konkreta arbetsmål. har regeringens attityd varitmera passiv. Jag vill uttrycku förhoppningen utt dagens deklurution betyder ettuktivt engugemung för utt konferensen skall komma tUl stånd möjligt,helst redan detta år. Den allmänna frågan om säkerheten i är i betydandegrad knuten till en lösning av Tysklandsfrågan. Det är ju ett helt orimligttUlstånd att gränser och normala relationer meUan länder i mitt ännuinte är slutgiltigt reglerade efter det slut. haren rud fördrug slutits för reglering uv dessu frågor, men väntar ännu på sinratificering i den västtyska förbundsdagen. De regeringur som på ömse sidormedverkut tUl dennu uvspänningspolitik hur därigenom gjort en stor positivinsuts. Vi instämmer i utrikesministerns uttulunde att det skulle innebära ettallvarligt bakslag för strävandena till avspänning i om fördrugen fäUs. Däremot hur vi en unnun uppfuttning än den regeringenhittills gett uttryck för om den inverkun som ett svenskt erkännunde uv Tyskudemokrutisku republiken skuUe hu på utgången uv kumpen för dessuavspänningssträvunden. Regeringen brukur hävdu att ett svenskt erkännunde avTDR skulle som det heter "komplicera läget", försvåraansträngningarna att vinna en majoritet i västtyska förbundsdagen förgodkännande av öst-västfördragen och överhuvud taget verka negativt påsträvandena till. Dessa påståenden anser vi felaktigu. De motsvururinte verkligheten. Det förhåller sig precis tvärtom. Ett svenskt erkännunde avTyska demokratiska republiken skulle vara ett viktigt bidrag tillansträngningurnu för att vinnu mujoritet för fördrugen och säkru uvspänning iEuropu. Vilku krufter i Västtysklund är det som så länge motsuttsig och som fortfurunde motsätter sig uvspänning och en fredlig reglering uvproblemen i ? Det är som aUa vet de reaktionära krafter som velutbevara det . Det är de krafter som utformade den s. k.Hallsteindoktrinen, som innebar att idkade utpressning genom hotetatt bryta förbindelserna med länder som erkände Tysku demokrutisku republiken.Det är de krafter som finns sumlude i de s. k. kristligt-demokrutiskupartiernu i det västtysku parlamentet, som står i opposition tUl regeringenBrandt och söker samla en majoritet mot ett godkännande av fredsfördragen medde sociahstiska staterna. Det är reaktionens och revunschpolitikens krufter.Det är dessa som i realiteten får ett stöd genom den svensku regeringens vägranatt erkänna . Den svenskaregeringens hållning i denna speciella fråga motverkar 2 protokoll 1972. aUtsåsträvandena tUl avspänning i . Detta begriper också en radsocialdemokratiska distriktsorganisationer som i uttalanden krävt etterkännande av . Lyssna på rörelsen, ! Lyssna på rörelsen här iSverige och föH dess råd, inte råden av socialdemokratiska koryféer i utlandet. Samma motsättning meUan regeringens allmänna deklarationeroch dess praktiska handlande finns när det gäller frågan om deltagandet i i .