prot · FV0985 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag beklagar att debatten inte har kunnat gå ett stegframåt jämfört med , I stort sett dessa synpunkter anförde jagäven den gången från denna talarstol. Det nya är att den fördelning avpresstödel som föreslås avviker när del gäller relationen mellansocialdemokraterna och . Del har jag menat vara värt att notera. Jag tror emellertid att dessa siffror på hur presstödetslår partimässigt är intressanta också av ett annat skäl. De illustrerar enligtmin mening de oerhörda risker för styrning och inblandning från statens sidasom följer av etl selektivt statligt presstöd. Riskerna för all makthavare av olikaslag utnyttjar de styrningsmöjligheter som följer med pressens partiellaberoende av staten kan förvisso lätt belysas med många exempel från andraländer i väst eller öst, där pressen fält föra en kamp för sin rätt att frittfå kritisera de makthavande. Del bör därför vara en huvudprincip att försökakonstruera presstödel på ett sådant sätt all pressen blir så litet ekonomisktberoende som möjligt av de poUtiska makthavare som den fria pressen har tilluppgifl att kritiskt granska. Jag ber, herr lalman, att få yrka bifall tillreservationen 2 vid konstilutionsutskottels betänkande. HerrSVENSSON i EskUstuna (s) kort genmäle: Som mycket riktigt anmärkte anfördehan inga nya argument i sitt diskussionsinlägg här . Del var ungefär sammasynpunkter som kom fram redan föregående år. Jag vill med anledning av vad sade beträffandefördelningen av presstödet på olika politiska riktningar framhålla, att dennafördelning inte på något sätt kan ha betydelse i denna debatt, då ju syftet medpresstödet är att i sådan utsträckning neutralisera andratidningars underläge ikonkurrensen med förstatidningar atf de förstnämnda kan överleva. Vad han härsäger är väl närmast en plattityd. Det är en truism att påstå atf det inomlandsortspressen främst är socialdemokratiska och centerpartistiska tidningarsom får presstöd. Det är bara att visa upp en spegelbild av det förhållandet,att de ekonomiskt svaga tidningarna finns just bland de tidningar somföreträdesvis innehåller centerpartistiska eller socialdemokratiska åsikter.Det innebär emellertid ingen förändring i fråga om själva syftet med stödet presstödet tar ingen hänsyn till tidningarnas politiska inriktning. och Handelslid-ningen får stöd lika väl som ochArbetet. Även annonsskatten är uppbyggd på objektiva kriterier. Föregående år citerade jag ett uttalande av en radiointervju, där han på särskild fråga yttrade, att vad det här gällervar långt ifrån sådana verkligt otillbörliga saker som man tänkte på närgrundlagen kom lill. Han sade; Nej, det ligger i sakens natur att det heltallmänna stadgandet i tryckfrihetsförordningen byggde på en åskådningsundervisningfrån diktaturregimer, där man hade använt olika metoder för att klämma åtmotståndarens rätt att yttra sig. kan väländå inte göras med det här förslaget. Jag vill gärna ytterligare understryka en sak, när jag harordet, nämligen alt man varnade för all skapa modeller för sådana ingripanden.Del är rikligt. sägs i betänkande att just detryckfrihelsrättsliga aspekterna bör tas upp i den utredning som kommer atttillsätlas. Man kan inte vara nog vaksam, det vill jag understryka. Det gälldeockså den Lindholmska pressutredningen, som föregicks av speciella övervägandenav de Iryckfrihetsrättsliga aspekterna. Skatt pä reklam, m. m. () kort genmäle: Det är klart att det inte är särskiltmeningsfullt att fortsätta diskussionen, eftersom man på den socialdemokratiskasidan inte vill ta upp en saklig deball om humvida det verkligen kan vara så,atl kombinationen av dessa åtgärder är grundlagsenlig. Vi befinner oss där isamma läge som vi gjorde : vi kan bara konstatera att någon sakdebattvill man på den andra sidan inle föra. Låt mig bara, iEskilstuna, göra ett litet tankeexperiment. Det är riktigt atl flertaletandratidningar i landsorten är socialdemokratiska. Men låt oss anta att dethade varit tvärtom att antalet andratidningar i landsorten hade varit Uberalaoch moderata och all förstatidningarna hade varit socialdemokratiska. Är detnågon som tror att den socialdemokratiska regeringen då hade föreslagit eltpresstöd med den här utformningen? HerrSVENSSON i EskUstuna (s) kort genmäle: Mitt svar innehåller en hänvisning till vadsom sker på storstadspressens område. Den största uppräkningen avproduktionsbidragen går till tvä av de tidningar som varit mest kritiska molregeringen, nämligen , moderat, som får , ochHandelstidningen i , som också får etl mycket betydande slöd. Man börväl inte anse att motståndarna bara har smutsiga motiv, ulan man bör väl ändåvid bedömningen av de här frågorna kunna tänka sig alt syftet just är attbevara en allsidig debatt. Om man ser på del presspolitiska stödet också i slorl tat. ex. vad som gjorts med samdislributionsrabatterna, som ger Dagens Nyheteretl par , och ta en rad andra frågor som har behandlats iriksdagen - så tror jag nog man kan säga atl del inom densvenska demokratin finns en positiv inställning till den politiska ochkulturella tidningsdebatlen och all denna inställning har kommit tUl uttryck ide olika presspolitiska åtgärder som har presenterats av regeringen och som ocksåföreträdesvis har stötts av riksdagspartierna. () korl genmäle; Vad jag försökt säga är att det fråntryckfrihetsrättsliga synpunkter är viktigt att veta om regeringen bland flerasyften också haft syftet att hjälpa den egna meningsriktningen i den allmännadebatten. Jag var i början av detta år med i en diskussion i , där en företrädare för socialdemokratin uttryckte sigungefär på följande sätt: Det är klart att vi dessutom ville ge den egna meningsrikl- Skatt på reklam, m. m. ningen enfair chans atl slå igenom. Jag tror att det är klart all man ville del.Dessutom ville rnan hjälpa pressen generellt. Atl hjälpa den egnameningsriktningen har varit etl av flera syften, och det är ell skäl atl göraen noggrannare prövning av hur de föreslagna åtgärderna förhåller sig lilltryckfrihetsförordningen än vad både regeringen och konslilutionsulskoltetsmajoritet har gjort. Del råder knappast några delade meningar omden avsevärda betydelse en vital och differentierad press har för opinionsbildning,för nyhetsförmedling och för informationsspridning i ett modernt demokratiskt samhälle.Den reducering av antalet röster som har skett i presskören är därför allvarligav många skäl, och del är erforderiigt med åtgärder som förbättrar pressensarbetsvUlkor och som motverkar och helst förhindrar en fortsatt nedläggning avtidningar. har tidigare under debatten framhållit allmoderata samlingspartiet har hävdat och hävdar fortfarande, att det måsteställas upp åtminstone tre krav vid utformningen av ett statligt presstöd: detskall vara generellt, får inte verka diskriminerande så alt det är specielltförmånligt för tidningar med viss partifärg och del får inte snedvridakonkurrensen mellan oUka tidningar. har arbetat , och vi somdeltagit i nämndens verksamhet under det året har väl gjorl de erfarenheternaatl utformningen av presstödet i åtskilliga avseenden har varit mindre lyckad.Herr nämnde hur stödet har fördelals i procenl mellan olika lidningar avolika färg i vad gäller landsortspressen. Jag har här med mig presstödsnämndensbeslul beträffande samtliga lidningar . Av detta framgår atl nämndenhar beviljat ansökningar som bidrag lill 54 tidningar. Av dem har 11 betecknatssom opolitiska och återstående 43 angivits tillhöra viss åsiktsriktning. Avdessa 43 har 17 företrätt socialdemokratisk politik, 16 cenlerpartipolitik, 3moderat politik, 2 folkpartipolitik, 2 har företrätt vänsterpartietkommunisterna, 2 har betecknats som allmänt borgerliga och en tidning harbetecknats som både folkpartistisk och centerpartistisk. Om denna uppräkning utvisar atl slödel är diskriminerandeoch att det är speciellt förmånligt för tidningar av viss partifärg överlåterjag lill kammarens ärade ledamöter all själva bedöma. Presslödskungörelsen har också en sådan utformning atlpresstödet medfört en helt orimlig snedvridning av konkurrensförhållandetmellan olika lidningar, därav två på en ort, vilka båda är av ungefär sammastorlek, den något mindre tidningen har kunnat få bidrag av icke ringastorlek, medan den andra tidningen icke kunnat få något. Det mest uppmärksammadefallet är som tidigare nämnts i debatten tidningarna i , men det finnsockså liknande fall på andra orter. Detta medför mycket starka positiva eller negativaeffekter för de aktuella tidningarna, och det är därför nödvändigt alt detsnarast kommer tUl regler, som gör det möjligt för presslödsnämnden att i dehär fallen nå ett mer rättvist resultat. Den tekniska lösningen av problemetkan varieras, och det förekommer ju i motioner olika förslag lill lösning av de s.k. 17 §-frågorna. som begärde och Onsdaaen den finansministernförsl nu tänker tillsätta med förtur behandlar dessa 24 mai 1972 frågor, börde åtminstone temporärt kunna lösas på det sätt som har- --------------- antyttsi mofionen 807 av några ledamöter från moderata samlings- Skatt pa reklam, ,.4 m. m. Konstitutionsulskottet lycks ha följt den linjen närutskottet säger atl presstödsnämnden bör utan avvaktande av utredningensresultat ges möjlighel alt vid tillämpningen av 17 § besluta om reduceradebidrag. Om finansministern hade varil närvarande hade del gett miganledning att ställa en fråga till honom. Jag undrar om det på grund av detta uttalande- jag utgår ifrån att kommer atl ställa sig bakom det nu kommer altske en ändring av presslödskungörelsen på den här punkten och om den kommeromedelbart så atl presslödsnämnden kan tillämpa den när nämnden snart skaU gåatt behandla ansökningar som gällerår 1972. kan kanske en annan utformning av dessa reglervara lämpligare, så att de görs mera generellt verkande. Det sades redan förraåret att regelsystemet skulle ges en generell utformning, där inslaget avdiskretionär prövning skulle vara ringa. har det i praktiken visal sig altsystemet inte fyllt dessa krav, och att presstödsnämnden har fått göra mångadiskretionära prövningar. Om del gavs mera, som det antytts i några motioner, exaktaregler för de reducerade bidragen, skulle det kunna leda till en minskning avbehovet av skönsmässiga avgöranden från nämndens sida. Detta bör nu kunna bliföremål för övervägande av pressutredningen. Det är verkligen att beklaga att denna pressutredning -eller den kommitté som förra årets riksdag begärde - inte blivit lillsall.Della har fördröjt möjligheterna att få till stånd riktiga regler förpresstödets utformning. I den här delen vill jag instämma i vad fru andre vicetalmannen har anfört. Det finns många frågor, kanske av teknisk art, som skullevara värda att diskutera här, t, ex, formuleringar och definitioner ipresstödskungörelsen som har stor betydelse för om en tidning skall varaberättigad tUl presstöd eller inte. Som exempel kan jag nämna definitionen av begrepp somandratidning och ulgivningsorl. Jag skall inte ta upp kammarens tid med delta. Jagifrågasätter dock om del inte finns anledning atl överväga om begreppetulgivningsorl borde få en vidare definition än det har i presstödskungörelsen.Blockregionen i stället för kommunblocket borde vara avgörande för frågan om entidning är andratidning eller inte. De tidningar som inle får produklionsbidrag därföratt de är förstatidningar i sin ulgivningskommun, men inte i blockregionen, hari många faU en mycket stark konkurrens från den största tidningen iblockregionen. Just därför har de de problem som är utmärkande för enandratidning. Enligt nuvarande stadgande i presstödskungörelsen är de dock attanse som förstatidningar. Presstödet är nödvändigt, men den nuvarande utform- 87 Nr 85 ningen har väsentliga brister. Det talar starkt för alt stödet i dess Onsdaaenden nuvarande form betraktas som ettprovisorium. Det bör tidsbegränsas, 24 mai1972 såsom föreslagits av herrar Werneri och Schött i reservationen I -------------------- till betänkande. Skatt påreklam, jg , jU jj reservationen. m. m. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandUngar, i Eskilsluna (s) kort genmäle: Jag vill med anledning av erinra om alt den motion som han har väckt tUlsammans med herrCarlshamre kommer att behandlas av den pressutredning som skall tillsättas. Jag kan meddela all om man skulle ha följt derekommendationer som görs i den motionen, skuUe del innebära en utökning av debidragsberättigade tidningarna med 23 stycken. Det skulle medföra en extrakostnad uppgående till . () korl genmäle: Till i Eskilsluna vill jag barasäga alt jag ser det som en direkt och klar rättviseåtgärd atl dessa lidningarockså kan få del slöd som de uppenbarligen behöver. i (s): Den väsentligaste av de frägor vi diskuterari dag är. regeringens förslag till elt radikalt förstärkt presstöd. Det innebäratl stödet föreslås höjt , vidare attsamdislributionsrabatten ökas från 10 lUl , bådaderaförslagsanslag. Det är elt gott handlag åt den svenska pressen och en handlingsom eftertryckUgl visar alt statsmakterna menar allvar med sin uttalade strävanatl bevara en mångfaldig och differentierad press med dito nyhetsförmedUng ochopinionsbildning och att inte låta slora delar av dagspressen falla offer förde renodlade marknadskrafterna. Mot detta har det enligt min mening mindre räckvidd all enreklamskall på införs. Jag ser den främst som en fiskal skatt,betingad av behovet att skaffa pengar lUl del ökade presstödel.Sammankopplingen är naturiigtvis godtycklig och inte starkare än när i fjolannonsskalten kopplades samman med det nya presstödet. 1 bägge fallen rör del sig dock om politiska realiteter,som man inte kommer undan. stäUde sig två tredjedelar av bakomannonsskalten, och detsamma blir fallet enligt vad debatten givit vidhanden. Därmed är det klart att annonsskatten inte kan avskaffas, åtminstoneinte förrän ytterligare utredningar skett i dessa skatte- och pressfrågor. Idetta läge bUr del för pressen ett givet intresse att annonsskattenkompletteras med en reklamskatt. En fortsatt ensidig belastning av annonsernabör inte få komma i fråga. Det skulle drabba pressen och riskera alt snedvrida reklamensolika uttrycksformer. Under aUmänpolitiska debatt i årtillät jag mig hävda att antingen måste annonsskallen avskaffas eller också kompletterasmed en reklamskatt. hävdade jag all hur det än blev med skattesatsenpå reklam, borde annonsskatten förbli oförändrad vid sina . Jag ärglad kunna konstatera att regeringens proposition innebär just detta. Eftersomberäkningsgrunderna för de båda skatterna i viss mån är olika, skulle också ennominellt lika skattesats i verkUgheten hårdare drabba annonserna. har i dagens debatt försatt sig i en olycklig ochför pressen ogynnsam situation. Partiet avstyrker reklamskatten men vill hakvar annonsskatten. Den ensidiga belastningen av pressannonseringen skullealltså bestå och annonserna diskrimineras i skattehänseende. Det är ytterstförvånande och beklagligt att har intagit denna sakligt så svaga ochkluvna attityd, hur än den skruvade motiveringen lyder. Effekten av reklamskatten blir troligen en mindre,övergående bromsning av den stadiga öknmgen av reklamvolymen, I vad månarbetslöshet på denna grund kommer alt uppstå är omöjligt alt bedöma. Branschenär inne i en stmkturell omdaning som kommer alt gå vidare under1970-talet, Men alt reklamens innehåll och kvalitet skulle kunna påverkas ochstyras mera påtagligt genom ell så grovt instrument som en skall tror jag allsinte på. Jag tror heller inte att det s, k, befrielseinslilulet skulle kunnafylla någon mer betydande funktion i detta sammanhang. Då tror jag faktiskt merpå marknadsföringslagens effekt när del gäller att påverka och sanera reklamen,vilket i många fall kan vara behövligt. När presstödet infördes i sin nya form blev deträddningen för många tidningar. Om det inte hade kommit, skulle säkert en radav våra stora, betydande dagstidningar icke ha kunnat leva . Dähade vi verkligen fåll en kris i svensk press och i den grafiska induslrin. Detekonomiska läget har icke förbättrats för pressen som helhet ochallra minst för de mest utsatta tidningarna. Den allmännakonjunkturens försämring har slagit hårt och en kraftig ökning av presstödel ären tvingande nödvändighet, I böfian av denna riksdag förordade jag atlåtminstone en fördubbling måste ske. Den bistra sanningen är att om inlepresstödet nu starkt ökas grinar tidningsdöden emot en rad av våra stora ochbetydande lidningar i storstäderna och i landsorten. Inte minst i våra trestorstäder skulle verkningarna bli ödesdigra. Annonskonjunkturen var den sämsta på decennierliksom konjunkturen i stort, I genomsnitt minskade dagspressens annonsvolym meddrygt för storstadspressen och närmare 8 procenl förlandsortspressen. Dä är att märka alt den starka försämringen förandratidningar i de tre storstäderna starkt påverkas av att en enda tidning avdessa tre efter en strukturell omläggning av innehållet minskade sinannonsvolym med , vilket självklart drar ned totalsiffran för detre. Den största minskningen i annonsvolymen skedde för övrigt , innan annonsskalten var införd, och minskningen hade böfiatredan 1970, Siffrorna i reservation i skalleulskottels belänkandeär ensidigt utvalda och ger inle en rättvisande beskrivning av lägel , Isjälva verket är det väldigl svårt att bedöma annonsskatlens verkningar,eftersom den sammanföll med den Skatt på reklam, m. m. Skatt på reklam, m. m. Låt mig erinra om att av de svenska dagstidningarna är detnågra tiotal som berörs av annonsskatten. Totalt är det ca 70 dagstidningar ochtidskrifter. De flesta lidningar ligger utanför. De slipper beröring av skattenpå grund av ett 3 miljoners botlenavdrag. Liksom det höjda presstödet är en klart positiv händelseär del positivt att en ny pressutredning skall tillsättas, som på längre siktskall bedöma dessa frågor främst hur samhällets fortsatta stöd skall utformasinklusive, fömtsätter jag, hur skatter och andra inslag skall ordnas. Här finnsotvivelaktigt kantigheler atl slipa bort, nyheter att lansera och gränsfall attjustera. Men jag har bUvit mycket orolig och förvånad inför en deluttalanden i dagens debatt Uksom i folkpartiels och motioner ochreservalioner när del gäller presstödets utformning. På båda håll hävdas altpresstödet egentligen skall vara genereUt och icke selektivt. Moderaternasäger atl stödet skaU vara generellt - får icke vara konkurrenssnedvridande.Vidare skall tolalupplagan ha avgörande betydelse som kriterium. Folkpartielsreservation är något vagare, men inle minst fru vice talmannens yttrande i dagtyder på atl innerst önskar en grundläggande omläggning, sä atlstödet skulle komma atl utgå efter generella linjer. Detta är en gammal och välkänd debatt. Det dröjde flera årinnan riksdag och regering vågade ta ell selektivt stöd. Även pressensorganisationer har i del längsta ryggat för ett sådant. Jag vill eftertryckligthävda att elt selektivt presstöd är en grundläggande förutsättning för atl eltsamhällsstöd över huvud taget skall få åsyftad verkan, Etl generellt slödsäkrar inle en mångfaldig och differentierad press, hindrar inte en fortsatttidningsdöd och en tilllagande regional monopolisering. Här hjälper ingagammalliberala principer av den karaktär som vi har hört hävdas här medsädan emfas. Man kan inte utlämna pressen uteslutande till de s, k,marknadskrafterna. Då får man just den utarmning av pressen som skulleförhindras, och en tidningsdöd som åtminstone temporärt med presstödels hjälpnu kunnat hejdas. En tidning är i den situationen - fullkomligt unik jämförtmed alla andra produkter på marknaden - all den måsle säljas inle en ulan tvågånger. Man kan inte jämföra försäljning av tidningar med försäljning av smör,bilar eller skokräm. Man måste sälja en tidning två gånger och till ohka kundkretsar,nämligen en gång till läsaren och en andra gång till annonsören. Låt mig erinraom all det är annonsinkomsterna som ytterst avgör om en tidning skall leva eUerdö. En tidning kostar för prenumeranten vanligen 125150kronor , men den kostar alt framställa. En tidning kanvara en utomordenlligl attraktiv läseprodukl men ändå gå döden lill mötes,något som vi har otaliga exempel på från värt eget land, frän , ,osv. Man har där haft samma problem som vi nu diskuterar och försökerkomma till rätta med. Den vanliga relationen i svensk press är att man har tvåtredjedelar text och en tredjedel annonser, och den relationen är för svag förall kunna säkra tidningens existens. Av dessa skäl måsle samhällets presstöd delvis inriktasjust på all upphäva marknadskrafternas verkningar, och därför måste stödet varaselektivt. Den nya pressutredningen måste beakta detta. Annars kommer den snettoch kan vålla pressen svåra olyckor. Del här är problem som man brottas med imånga västeriändska länder, i och i andra stora tidningsländer, och mankonstruerar presstöd på olika sätt för atl hindra en alltför absurdtidningsdöd. Vi kan tänka oss hur det skulle vara om man hade hafl ettgenerellt stöd, som skulle ge Uka myckel till som till , tUl Göteborgs-Poslen som till , Det skulle formelltkunna se ut som rättvisa, men det skulle vara grövsta orättvisa, om mannämligen vUle bevara dessa tidningar som är i underläge. Jag har uppehållit mig vid denna punkt så här utförligtoch enträget just för att anlägga en moteld mot liberalernas och moderaternasangrepp på del selekliva stödet och för alt sända elt ord med på vägen till denblivande pressulredningen, som i detta avseende verkligen inte bör varafömtsättningslös. Låt mig också erinra om att tolalupplagen inte kan få varadet enda eller ens det främsta kriteriet för presstödel. Del finns många andrafaktorer atl ta hänsyn till; annonsvolym, struktur, spridningsområde osv. Detta gäller naturligtvis även Gävlefallet, som i dagliksom i tidigare debatter har åberopats. Jag sade i förra årets debatt atl jaghoppades på en generös bedömning när del gällde med användande avden paragraf som gav möjlighet härtill. Jag kan ulan vidaree upprepa sammaförhoppning och hänvisa lill atl § 17 nu får en mer positiv formulering idetta avseende. Men det är en missvisande bild som här har getts av talare frånfolkpartiet och i båda dessa partiers motioner. Det har sagtshär att fått , men alt inte fåttnågonting och dessutom får vara med och betala annonsskall. Detta är en förfalskadbild av verkligheten. I själva verket betalar naturligtvis även Arbetarbladetannonsskatl, nämligen ca . Vidare får ett presstödpå för sin direktägda avläggare Tidning, Med denökade rabatt som föreslås för samdistributionen kan räkna medett ytterligare statligt stöd på cirka en kvarts miljon kronor . Jag väckte i flol tillsammans med pressmän i riksdagenfrån fyra partier en motion om förbättrad samdistributionsrabatt. Jag är gladöver att kunna konstatera att den har fått mycket positiva följder dels istatskontorets utredning, dels senare i finansministerns proposition, som vihar atl behandla . Resultatet är all samdislributionsrabatten nu fördubblasfrån 10 till 20 miljoner i förslagsanslag och utgår med ett enhetligt belopp på3 öre per distribuerat exemplar och dag. Del motsvarar ochexemplar för en sex- eller sjudagarslidning. Här har skett en starkrationalisering i pressen. Av omkring 170 tidningar är nu ca 140 med isamdistributionssystemet. De flesta svenska tidningar får på det sättet ettpresstöd, en faktor som ingen fäsl uppmärksamheten på men som är viktigatl framhålla. Om t, ex. har 200 000 exemplar med i samdistribulioneni och ute i landet Skatt på reklam, m. m. Skatt på reklam, m. m. innebärdel etl presstöd lill tidningen på . Motsvarande slöd fårGöteborgs-Posten och o, a. Del är en väsentlig pådrivande rationaliseringsfaktor somhär har införts och som är en utomordentligt värdefull och dess bätlre ickekontroversiell del av del statliga slödel lill pressen. Härtill kommer detdolda slöd som utgår via postens taxor för utbärning. Det beräknas av poslentill några tiotal miljoner, men siffran är omstridd och accepteras inle avpressen.