prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — Man har här presterat en skrivning som jag vill betecknasom kvalificerad skridskoåkning och som vittnar om en vana att göra uppvisningspirueller. Man säger i sin reservation - och det har understrukit - atl del är fråga om marginalfall. Man säger att det "kan finnas fall där studiehjälpssystemet skulle ge studerande högre bidrag". Då skulle jag vilja be att tala om för kammaren i vilka faU en yngre studerande tjänar på all gå 71 över tillstudiemedelssystemet och i vilka fall studiehjälpssyslemet ger ett bättreresullat. Del skulle vara intressant alt veta. säger också att del blir en administrativförenkling om man övergår från studiehjälpssyslemet tUl ett raktstudiemedelssystem för alla . Ja, det skulle bli enklare i den enaändan. Men menar väl inle atl man helt skall bortse frånstudielämpligheten i samband med utbetalandet av studiestöd? Skall man införaen individuell prövning - som man då skulle vara tvungen att göra till skillnadmot att man nu i studiemetlelssystemet har en generell prövning avstudieförulsättningarna måste det bli administrativt ganska be-tungantleefter vad jag kan förstå. Propositionens förslag ligger helt i linje medutjämningspolitiken och strävandena till jämlikhet. Utskottets majoritet, ävende som på vissa punkter har reserverat sig, har enhälligt slutit upp kring destora linjerna i propositionen. Därför ber jag, fru talman, att få yrka bifaUtUl utskottets hemställan på alla punkter. Under detta anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrWIJKMAN (m) kort genmäle: Fröken kallar den ena motionen fördåligt underbyggd och säger att den andra rimmar illa med hur verkligheten serut. Fröken är tydligen utomordentligt illa underrättadom hur den socialdemokratiska skattepolitiken fungerar. Det är sannerligen inlebara de som har höga inkomster som har höga marginaleffekter på sin skattsedeloch som alltså efter avdrag av skuldräntor och annat kan få en relativt blygsamnettoeffekt. Det gäller inkomsttagare med inkomst somharen 60-procentig marginalskatt. Det är alltså inte några höginkomsttagare jageller reservanterna värnar om. Del är vanliga inkomsttagare i del här landet.För övrigt behöver man nog ha i årsinkomst för atl klara avde här ganska lunga återbetalningarna på netto en hundralapp för ennormalstudent , och de skuldbeloppen kommer som vi vel att öka. Återbetalningsreglerna och studiemedlens totala belopp hörinte hemma här egentligen, men utskottet har varit generöst och berört även densaken. Jag håller med om att propositionen inte säger mycket om detta. Men istatsverkspropositionen skrevs det på sådant sätt att de flesta somhar sy.sslat med de här frågorna och tänkte sig motionera i ärendet räknade medalt kunna göra det i samband med den proposition som vi nu diskuterar. Del harvidare gjorts, vilket jag påtalade i mitt förra inlägg, uttalanden under höstenbåde av statsministern och av statsrådet som gick ut på atl enproposition angående studiemedlen, beträffande både totalbelopp och andrasaker, var all vänta. Någon sådan har inte kommit, och det var därför som vimotionärer såg oss nödsakade alt försöka hänga på vid det enda tillfälle somfanns kvar under vårriksdagen. Fröken sade atl min jämförelse här mellan banklånoch studielån inte stämmer. Jag vill hävda att den stämmer. ifrågasattreglerna om att återbetalningen upphör, när man har uppnått pensionsålderneller om dödsfall skulle inträffa, heller icke den hänsyn som tas lill den somhar en låg inkomst. Dessa är självklara regler som vi alla vill behålla. Men vad både jag och centrala studiemedelsnämnden, CSN,har kunnat konstatera är ju atl det är hugget som stucket att ta ell banklåneller att ha de här studielånen, när man böfiar betala av sina lån. Det finnsför övrigt inom parentes sagt en matematisk felräkning i den broschyren, så altde marginalerna i själva verket är mycket mycket små. Jag har aldrig påstått alt man skall gå ut och säga tillstudenterna: nu banklån. Men jag påslår att studiemedelssystemet inte ärsärskilt fördelaktigt när effekterna bUr sådana, TUl sist, vad beträffar studiemedlens totala belopp, harlöften givits bl, a, vid studentuppvaktningar alt beloppenskulle höjas. Jag bara frågar: Får man som ansvarigt statsråd ställa ut löftenhur långt in i framliden som helst? HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Jag vill säga lill fröken alt frökenSandell ju själv har bevisat att del för flertalet av dem som åtnjuterstudiehjälp skulle bli bättre alt övergå till studiemedelssystemet, eftersomhon har beskyllt oss, som står för vpk-reservationen, att komma medett dyrare förslag. Om förslaget inte vore dyrare, skuUe del ju inle kunnabelyda delta. För del stora flertalet, de som t, ex, bara har det förlängdabarnbidraget plus det inkomstprövade tillägget, blir det bättre med en övergångtill studiemedelssystemet. Del är helt klart. Vidare kan man inte bara tala om hur dåligt det skulle blimed en övergång till studiemedelssystemet, för då erkänner man ju hur felaktigutgångspunkt man har för hela det studiesociala tänkandet, när de som gär pågymnasium kommer upp på högskolorna och kommer i åtnjutande av detta enligtfröken så dåliga studiemedelssystem. Jag skulle vilja ställa etl par frågor lill fröken jag kanske också kan få ställa frågor. För det första vill jag säga att dethär med studielämplighetsprövningen är en byråkratisk detalj som man kan slopa.När man släpper in en människa på en studieinstitulion, kan man ocksåomedelbart utan några särskilda prövningar bevUja vederbörande studiemedeleller studiehjälp. Men jag skulle vilja fråga och del är en nyckelfråga förhela resonemanget, inte minst med utgångspunkt i vpk-reservationen; Avser niinom socialdemokratin att befrämja tanken om studielön eller har ni övergivitden tanken, som ni en gång hade jag var med i socialdemokratin,innan vissa händelser inträffade? För det andra vill jag fräga fröken : Dettakomplicerade bidragssystem där kuratorer och fiänstemän skall granska densökandes sociala behov och studielämplighel, undersöka hur många syskonvederbörande har, vilken inkomst hennes far har osv,, anser fröken alt det är ell mönster för administrativ enkelhet, för att citerahennes eget uttryck? skulle jag vilja säga att jag sällan har hörtett anförande i en studiesocial fråga som så saknar tillstymmelse till verkligaperspektiv på jämUkhetsfråganoch den studiesociala frågan i stort som fröken anförande. Det var ettav småbyråkratism och perspektivlöshel präglat anförande som hon här höll. () kort genmäle; Jag skaU inte närmare granska den myckelingående redovisning för studiemedels- och studiehjälpssyslemet som frökenSandell lämnade. En sådan granskning skulle, om den gjordes inom juridiskundervisning, vilket vore etl rättare forum än kammaren, visa att frökenSandell har omfattande kunskaper, på några punkter dock otillräckliga, att några felaktiga uppgifter och på några punkter har diskutablauppfattningar. Det är två saker som jag vUl beröra. Fröken varinte särskilt oroad över situationen för studerandefamUjer med barn man harju bl, a, fått väsentliga förbättringar genom familjestödssyslemet. Ja, deförbättringarna är inte särskilt imponerande. De höjningar av månadsbeloppensom har skett är ju i huvudsak kompensation för förändrat penningvärde. Del ärendast en blygsam reell förbättring. Dessutom är det viktigt att komma Uiåg attden reformen berörde hälften av barnfamiljerna. Den andra punkten gäUer frågan om utbetalningen avstudiebidrag och studielån. Fröken menade att detta inte är någotsärskilt stort problem; det var väl närmast föräldrarna som var ett problem isammanhanget. Dä känner fröken inte myckel till verkligheten för destuderande. Detta är på studieorterna i många fall verkligen etl problem. Detmärks inom den kommunala socialvården och för kuratorer och andra påstudentkårerna mot slutet av terminerna. Del är verkligen ell problem. Del finnsen enkel lösning på problemet. Fröken menade att det kunde bliförsämringar för eleverna om man i stället för att på en gång betala utbeloppet betalar ut detta , Pä vad sätt uppkommer sådana försämringar?Såvitt jag kan se blir det enbart förbättringar. i Nennesholm (c) kort genmäle: Jag kan försäkra fröken atl vi intealls hade några svårigheter att skriva ihop oss beträffande reservationerna Ioch 2, 1 reservationen 1 följde man förslaget i motionen 15 36 hela vägen framtiU vad som gällde gränsen för den beskattningsbara förmögenheten. Sedan togman bara upp det som begärts i motionen 978, nämligen att gränsen skulleflyttas till , som är gräns för beskattningsbar förmögenhet.Det var en mycket naturlig följd av innehållet i de två motionerna och de kravsom där ställdes. Att det skulle bli som vi ser det från reservanternassida en nödvändig ändring av sludiehjälpsreglementet om vi fick igenom dennareservation kan väl inte minst den pågående penningvärdeförsämringen belysa. FrökenSANDELL (s) kort genmäle: Nr 73 talar omatt t. o. m. CSN har sagt att det den är hugget som stucket omman har studiemedel som skall återbetalas eller iqtt om man haretl banklån. Mig veterligt har aldrig centrala studiehjälps- ---------- nämndengjort ell sådant uttalande. Däremot har jag på min bänk en information som Göteborgsbank har lämnat ut, där man klart redogör för att det alltid är en fördel förden studerande att la studiemedel i stället för att ta banklån. Om nu inte herrWijkman tror på mig, så bör han väl tro på bank, som ju är en företrädareför de kapitalistiska intressena. Och jag har talat om att det är ett intresseför de högre inkomsttagarna att ha låneräntoratt dra av, om de kommer upp ihöga marginalskatter. Jag tror atl det är just dessa som skulle få glädje avatt betala studiemedlen genom att ta ett banklån. Och är man säker om att rnankommer att få en stor inkomst och betalar hela studiemedelsbeloppet med en gånggör man ju en förtjänst, därför atl då får man på varje tusenlapp ipremie från staten. Det lån man tar för att betala med kan man sedan benytlasig av genom att dra av räntan och minska sina höga marginalskatter. i säger att vi i utskottsbetänkandethävdat att det blir större kostnader om man bifaller vpk:s förslag. Ja, delgäller motionsförslagel - därvidlag har vi sagt att om man släpper de härvariablerna, nämligen prövning av den studerandes och hans makes inkomst, blirdel naturligtvis dyrare, och dessa kostnader har inte motionärerna på nägotsätt tagit hänsyn fill. Dessutom är det ju de yngre eleverna som vi diskuterar.Jag har inte sagt att studiemedelssystemet är dåligt, men jag påpekar atl fördeyngre eleverna ger studiehjälpssyslemet större utdelning och förhindrar skuldsättning. Slutligen vill jag tUl säga att bostadstilläggenär väl Uka betydelsefulla för de studerande barnfamiljerna som för andra barnfamiljer. () kort genmäle; Jag sade att slutsatsen av den broschyr somCSN har givit ut är alt det är ungefär likvärdigt, när man börjar betala av, omman flyttar över lånet till en bank eller om man har kvar studielånet. Det ärde slutsatser som kan dras; det faktum kvarstår alltså. När det sedan gäller banks informationsbroschyr,så har jag faktiskt läst den, och jag har inte tolkat den på del myckelgenerella sätt som fröken har gjorl. Men fröken besvarade inteden replik jag gav, nämligen detta med höginkomsttagarna. Jag tycker inle manskall försöka inbUla kammarledamöterna, för de går inle på del, och jag trorinle heller alt de svenska väljarna går på del, att del är barahöginkomsttagarna som har höga marginalskatter i det här landet. Så fort mankommer över i årsinkomst - och då är man intehöginkomsttagare - har man en marginalskatt på , och detta slår pådet viset att över 10 procents ränta på ett lån i bank är likvärdigt med denjämförelseränta det här är fråga om. Det är ettfaktum, fröken . Besvara den repliken och kom inte 75 Nr 73 dragande med de här högainkomstlagarna. den 'Sförstår inte en sak att inle socialdemokratin kan hålla med om 4 mai 1972 ' ' marginaleffekterna på grund avindexlånen har blivit negativa ----- ;----------- sedan systemet infördes och säga: All right, det här är en sak som vi skall '"'eocia justera - vi skall justerajämförelsemetoden eller någonting sådant. kan välinte rimligtvis ligga någon prestige i att göra etl sådant erkännande. Vi varju alla överens om principen om det här systemet . i (vpk) kort genmäle: Fröken kanske vill ägna sin andrareplik ål att besvara de frågor jag tidigare ställde, när hon inte är så trängdav de övriga opponenterna. Förutsättningen för del resonemang som förs ivpk-reservationen är att det skall ligga någonting i tanken att gradvisförändra studiemedelssystemet, så alt bidragsandelen och bidragsbeloppetstadigt höjs. Har man inte den synen, och om man alltså inte har syftet inställtpå studielön , så faller naturligtvis det resonemanget. Men dåfaller också alla resonemang från socialdemokratin om att man någonsin harvarit eller är anhängare av studielönen. Med en förbättring av bidragsmedlen istudiemedelssystemet som utgångspunkt måste det fördel stora flertalet både inuet och, framför allt, bli bättre än med studiehjälpssystemet. Och såsmåningom, när bidragsandelen i studiemedelssystemet har höjts tillräckligt,måsle del bli bättre för alla. Jag upprepar mina frågor: 1. Är fröken anhängareav studielönsprincipen? Tycker fröken atl delta inveckladebidragssystem med fem olika bidragsformer och granskning av människorsindividuella förhållanden, lämplighet, familjeförhållanden, bostadsförhållandenm. m., är elt administrativt tillfredsställande system; och tror fröken det inte kostar någonting att hålla på med den sortens verksamhet? () kort genmäle; Bostadstilläggen är lika betydelsefulla förstuderandefamiljer som för andra och de är också lika otillräckliga. Hälftenav barnfamiljerna får heller inte något bostadstillägg. Det är ett faktum somgäller såväl studerandefamiljer som andra familjer. Min fråga kvarstår också obesvarad: Vilka försämringaruppkommer om bidragen utbetalas i stället för halvårsvis? Fröken () kort genmäle: Jag hade gjort en anteckning om det, herrMundebo, men hann aldrig nämna det i min förra repUk, Som utskottet och jag har uppfattat del blir det enförsämring förde studerande därigenom att de t, ex, när de startar sina studier behöver ha en större penningsumma för att köpa böcker och annat, och därför är det för mänga mycket viktigt all de får en större summa på en gång. Av den anledningen har man ocksä tillåtit att medlen utbetalats i omgångar med 76 större belopp. Dessutom harcentrala studiehjälpsnämnden fått möjlig- heter attse över utbelalningsmtinerna. 1 vad sedan gäller familjernas möjligheter all erhållaförbättringar den väntar vi på resultatet av familjepoUtiskakommitténs arbele och av 4 mai 1972 statistiskacentralbyråns utredningar rörande de studerandes levnadskosl- --- ; ; ; Genom de utredningarna kommer vi att få ell socialist a underlagsom gör all vi eventuellt kan föreslå en ändring av det totala Sedan fortsätter att tala om marginalskatten,men jag tycker atl del var ett myckel olyckligt valt exempel som . Från socialdemokratiskt håll har vi ju nu lagt fram ett förslag som skalleliminera marginalskatteeffekterna för just de grupper som talarom och så kommer och säger atl vi inte vill göra något åt saken!Det är ju parti som inte vUl vara med och genomföra förbättringarför de grupperna. Slutligen ställde i som vanligt en helrad frågor, och då vill jag först svara att del ju inte är precis framtidsperspektivi studiemedelssystemet vi diskuterar , ulan del är de ändringar somföreslagits i den proposition som utskottet har haft atl behandla. Jag är heltense med om att de undersökningar som han talade om kan varabesvärande för många familjer, men de ger ändå en möjlighet för samhället attstödja just de familjer som bäst behöver stöd. Här har vi i alla fall ettförslag som främjar jämlikheten och utjämningen; det kan väl ändå inle herrSvensson förneka. Jag känner mig nödsakad att gåin i debatten med hänsyn till ett par av de påståenden och uttalanden somgjorts här . Jag tänker först och främst på två gånger gjordapåstående atl statsministern och jag under fiolåret utlovat förbättringar avstudiemedelsbeloppen, löften som vi nu svikit. upprepar här i kammaren påståenden somkonservativa studenter försökt lå svenska folket alt tropå. Sanningen är den att det i böqan av försiggick en debatt omhyrorna i studentbostäderna och atl det i det sammanhanget gjordes flerauppvaktningar i kanslihuset. Regeringen fattade då beslutet att studiemedelsutredningenmed förtur skuUe ta upp frågan humvida speciellt ökade hyror för studenterborde föranleda några särskilda åtgärder på studiemedelsområdet.Studiemedelsutredningen framlade ett förslag, och det är remissbehandlat. Somframgår av slatsverkspropositionen kommer regeringen att pröva detta förslag isamband med att regeringen tar ställning till ett kommande förslag från denfamiljepolitiska kommittén, där familjepolitiska kommittén behandlar enframställning som för sedan gjorde om särskUdastödåtgärder för ensamstående utan försörjningsbörda med låga inkomster. Vifann del logiskt att ta upp studenternas studiemedelsproblem med anknytningtill bostadsfrågan just i samband med att vi i regeringen prövar de förslag somfamiljepolitiska kommittén kan framlägga. HerrWijkmans påstående saknar alltså all gmnd, I sammanhanget vill jag dessutom fästa uppmärksamheten på atl 77 moderaternasoch folkpartisternas reservation på denna punkt är utomordentligt nykter ochförsiktig i sina krav. När man på allvar skall la ställning i dessa frågor ochinle bara tala för galleriet, , kommer de ekonomiska realiteternain i bilden. Jag hälsar det därför med viss tillfredsställelse att dessareservanter varit försiktiga på denna punkt; bland de tongivande i de tvåpartierna i utskottet begriper man uppenbarligen att det här gäller storapengar. Man torde också på den kanten vara på det klara med att dekostnadsmässigt stora problem som denna riksdag står inför på del studiesocialaområdet avser de förbättringar som vi väl skall få lill stånd av devuxna studerandenas sludiesociala situation. Vi har en parlamentarisktförankrad kommitté som prövar den frågan och som i debattskriftens formredan visat vilka mycket stora åtaganden som skulle kunna bli erforderligadärest vi vill ge de vuxna litet bättre villkor under studierna än de har . Mot den bakgrunden finner jag den nyktra tonen och deganska kraven i reservationen välgörande. Den andra principiella frågan, fru talman, som jag vill taupp är i argumentering kring reservationen från vpk. I ochför sig är det en utomordentligt intressant reservation med hänsyn till vad somprincipiellt förs fram. Det förhåller sig så att vi har två olika system förstudiestödet. Vi har etl generellt system, som gäller vuxna vare sigde studerar vid universitet, högskolor eller på annat håll generellt i denmeningen att stödet utgår oavsett vUka ekonomiska förhållanden vederbörandesföräldrar har. Vidare har vi studiemedelssystemet som i princip är etlselektivt system med en generell bas men där aUa ansträngningar gjorts attmarkera det selektiva i systemet; det framgår också av utskottets betänkande.Vpk föreslår alt man skulle slopa det selektiva stödet och göra det generellagiltigt även för de omyndiga studerandena. Jag vill peka på elt par konsekvenser, som nämnde och som kanske inle är helt ointressanta. Först och främst skulleett genomförande av reservationens förslag fä utomordentligt stora effekter vidövergängen från 16 till , bl. a. som en konsekvens av vissa förhållandenpä familjepohtikens område. Genom familjebostadstilläggens mycket kraftigahöjande har vi markerat det selektiva i familjepoliliken. skulle man övergedelta helt och hållet på studiesidan, trots atl i många faU den studerandes ochhans famUjs situation är relativt likartad före och efter övergången från detena systemet tUl det andra. Del är i och för sig något principiellttvivelaktigt om en sådan behandling av familjerna skulle bli en konsekvens avförslagels genomförande. Det från principiella synpunkter intressanta - som kanskekan få i all något dämpa sin sarkastiska kritik mol osssocialdemokrater om atl vi saknar jämlikhetsperspekliv när del gällerstudiesociala frågor är emellertid den konsekvensen atl ell genomförande avvpk:s förslag framför allt skulle leda till en utomordentligt stor ökning istatens utgifter genom att en majoritet av de studerande i stället för att få I per elev och år skulle få , som omedelbartskulle belasta statsbudgeten. Och det allra intressantaste är att de som skullefå denna höjning från I fill IO helt och odelat ärungdomar som kommer från överklassen och medelklassen. Däremot skullearbetarklassens barn som med det nuvarande systemet i betydande utsträckningfår del av det selektiva stödet vi räknar med atl nästa årkommer all erhålla inkomst- och behovsprövat tillägg, resetillägg ochinackorderingstillägg - inte få några förbättringar alls eller obetydligaförbättringar, som själv påpekade. Vilket jämlikhetsperspektiv har vänsterpartietkommunisterna när de vUl satsa tiotals nya miljoner i skattepengar påöverklassens och medelklassens barn? HerrWIJKMAN (m) kort genmäle: Det finns inte stor anledning att fortsättaden här debatten; jag vUl bara säga att de påståenden som statsrådet saknar all grund, de bygger bl, a, på tidningsnotiser från slutet avoktober 1971, både i och i , där åtminstone deuttalanden som statsrådet gjort i samband med sludentuppvaktningar i anledningav höjda hyror och andra stigande kostnader för studenterna av tidningarna hadetolkats på ett sådant sätt att höjningar av studiemedlen skulle vara att väntaunder nästkommande år. Påståendena grundar sig också på kontakter, bl, a. medSFS, Atl SFS inle har socialdemokratisk majoritet skall väl intebehöva innebära att man inte skall kunna ta uppgifter som kommer från SFS lika allvarligtsom man gjort tidigare. Jag lar dem alltså för vad de är. Jag grundar också minuppfatlning på vad statsminister har yttrat i , bl, a,rörande studenternas ekonomiska situation, Mina påståenden saknar alltså inlegrund. sade statsrådet all de här sakerna skallövervägas av familjepolitiska kommittén. Jag konstaterar då all det väl i såfall blir först som vi kan få ett förslag. Det ärvisserligen gott och väl att elt förslag kommer, men personligen anser jag attdet är . Studenternas problem med sin ekonomi och med lånebeloppensstorlek har vi känt till drygt ell år , för atl inte säga ännu längre, ochjag hade därför väntat mig etl förslag tidigare. Del är också del som iförsiktiga ordalag las upp i den här reservationen. Slutligen, herr statsrådet: del är inget spel förgalleriet atl försöka föra fram sina synpunkter och att diskutera frågor somuppenbarligen är ganska känsliga för socialdemokratin! Fröken här, men hon kan fortfarande inle reda ut exempelvis det härproblemet med marginalskatter. Tror fröken alt en justering avmarginalskatterna , på elt par, förändrar helhetsbilden?Inte ett dugg! Det kan bli ett par kronor hit eller dit, men kvar står bildenav inkomsttagare i medeUnkomstlägen med höga marginalskatter och som alltså viden jämförelse mellan de båda metoderna skulle gynnas av att få dra avskuldräntorna. Delta står aUdeles fast. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Det förhåller sig ju så, att varje förändringsom man vidtar i ett system indirekt medför att något Iröskelproblemaktualiseras. Dessa effekter får man naturligtvis sedan justera. Så är detockså med en rad av de reformer och förändringar som ni genomfört; ni har iefterhand måst lösa vissa Iröskelproblem, Det är alltså ingen kritik mot oss. Sedan gjorde statsrådet elt myckel demagogisktutfaU, där överklassens och medelklassens barn skymtade som tillhyggen. Del ärbara så att praktiskt taget alla bidragssystem - i varje fall de flestabidragssystem och stödsystem som existerar i del här samhället är generellaoch icke inkomstprövade. Den kritik som nu riktar mot oss skullehan alltså Uka väl kunna rikta mot större delen av de sociala bidragssystemen,exempelvis mot de allmänna barnbidragen.