prot · FV0985 · 1972-12-31 00:00:00 — Det innebär i klartext att skulle kunna blibetydligt större än och ändå få , medan GefleDagblad inte skulle fä någonting utan bara drabbas av annonsskatl. För aff klara den här debatten säger iEskilstuna alt "reducerade bidrag" kan lösa det problemet. Det löserinle alls problemet. På vilken grund skall man i så fall besluta om bidrag lillGefle Dagblad? Skall man gå efter den totala upplagan? Neij, det har herrSvensson i avvisat. Är det upplagan i sorn skall varaavgörande? I så fall hur stor får den vara och därmed gapet mellantidningarna? Är del annonsulvecklingen i de båda tidningarna? Är dettidningarnas bokslut man skall gå efter? Eller är det något slags allmän skönsmässig bedömning somman skall göra i en så pass splittrad styrelse som tidningsnämntlen? Nej, i , går man emotdiskretionära beslut, måste man också gå emot majoriteten ikonstitutionsutskottet. Låt oss ha klara regler framför godtycke. Låt oss röstapå reservationen 2. i (s) kort genmäle: Vilka automatiskt verkande reglernran än inför - 52 sådana har ju införts efter beshrt av riksdagsmajoriteten så krävsdiskretionär prövning beträffande tröskelfallen. har Nr 85själv anslutit sig till 17 §, som innebär att nian skall kunna ge bidrag dåen förstatidning inorn ett område har motsvarande svårigheter som enandratidning. Det är den regeln som vi här har byggt på. Det förslag sorn har lagt är automatisktverkande - det är Skatt på reklam, riktigt - men man kan inte ta vilka groteskaregler som helst bara för att m. rn. de är automatiskt verkande. 1Malnröornrådef skulle def innebära att , som har mer än 50miljoner kronor i annonsintäkter, genom detta beslut skulle få 2,5 miljonerkronor. Arbetet Irar i annonsinkomster. Dettavisar atf reglerna är helt orimliga. Jag vet att utskottskamrat,, har precis samma uppfattning som jag, att rnan på detta sättförstärker Sydsvenska Dagbladets ställning gentemot exempelvis Allehanda.Då tycker jag liksom att det förslag som framförs i motion nr1599 och gäller förstatidningar och som bl. a. stöderär betydligt vettigare. Sedan detta om jäv. Det är intressant detta nya alt detskall vara jäv mot folk som företräder en viss branschsakkunskap. Skall delvara jäv mot , när han pratar om sina branschproblem inäringsutskoltet? Skall det vara jäv mot , då vi fastställersubventioncringen av fårköttet till per kilo? resonemangpå dessa punkter är helt orimligt. () kort genmäle: Debatten här har enligtmin mening klart utvisat atl presstödet är behäftat med allvarliga fel och attdet därför finns all anledning att den utredning som en gång beslutatom nu äntligen tillsättes. Dess arbele bör, som vi framhållit i vår motion,bedrivas så snabbi alt reglerna för det nuvarande stödet endast skall gällalängst intill utgången av . Det finns alltså anledning atl rösta med vår reservation,nr I, som kräver en snabb utredning, så atl vi kan få fram nya bestämmelser atlgälla senast fr. o. m. . När jag suttit och lyssnat på debatten här , har jag funnit att åtskilligt av vad som sagts har anknytning till dendebatt vi hade . Vad som delvis är nytt är beskedet om och där vill jagsvara direkt - atl den mer omfattande pressutredningen skall tillsättas. Det gjordes ett uttalande om att man skulle tillsätta en utredning, som närmare skulle se över stödformerna. Jag har väl uppburit ett visst i en del inlägg här för atl denna utredning inte har satts till. Jag tror emellertid alt man inte har tappat bort någonting genom att man väntat med den. Dels behövde vi erfarenheter från ell års tillämpning, dvs. pressnämndens erfarenheter av de regler som fastställde , dels har faktiskt under den allra aktualiserats en del nya frågor, som jag inte är säker på att man varit beredd att ge den beslutade utredningen mandat atl 53 Nr 85 behandla. Jag tänker närmast på detproduktionssarnarbete som under de .senaste mänatlcrna har blivit aktuellt och sorn jag tycker är värt ett övervägande iden större och riiera omfattande utredning som kommer _ atl tillsättas.Slutsatsen av detta, herr talman, är att jag inte tror atl man Skatt pareklam, 1,- tappat bort någonting.Utredningen kommer atl tillsättas. '-'" möjligheter att skriva utförligaredirektiv för den, och den kommer atl få enallsidig sammansättning av både parlamentariker och representanter för pressen. Vi behandlar här tvä utskottsbetänkanden, som intimthänger samman med varandra. Del senaste meningsutbytet hade väl i alldelesexceptionell grad en slagsida, då rnan uteslutande talade om presstödet rrreninte sade någonting om finansieringen av det presstöd som man har nått en sä ioch för sig glätljande enighet om. KU:s ledamöter är, om jag fattatulskottsbetänkandet rätt, samtliga ense om atl elt presstöd bör finnas. Det nuutgående presstödet bör förstärkas i den omfattning som här föreslås frånregeringens sida. Det finns ett par reservationer. Den första från moderaternaom alt man bara skall binda sig är kanske lovvärd, om man tror attden kommande pressutredningen skall vara beredd att lägga fram ettnytt förslag. Jag tror det knappast. Det är möjligt att rnan från moderaternassida får lov att piolongera sin accept framöver iavvaktan på ett utredningsresultat, i avvaktan på remissbehandling, i avvaktanpä en propositions utarbetande. I sak har jag emellertid fattat moderaternasståndpunkt på det sättet att de har talat om den här tidsförskjutningen mer ådragande kall och ämbetets vägnar, men alt de i själva sakfrågan -som denföreligger inte har några erinringar. Reservationen från har i den här debatten, somjag gärna vill kalla en specialistdebatt niellan iEskilstuna och , fått för stora dimensioner, enligt minuppfattning. företräder en reservation där del heter att man viaen matematisk formel skall kunna klara av de svårigheter som vi möter bl. a. iGävle, sorn har anförts såsom ett skolexempel. Jag tror inle rnan kan klara delmed en matematisk formel. Det kommer fortsättningsvis atl uppstå problem, funderingar,kritik och , och jag tyckte att i sitt inlägg klartverifierade att man inte på det sättet når några lösningar som står utanför allkritik. har utskottet föreslagit att den sittandepresslödsnämnden bör få hantera denna fråga. I nämnden finns representanter förriksdagens olika partier tillika med ytterligare tre personer, som är erkäntotadliga, objektiva och ganska sakkunniga i den här frågan. Man har sagt: Vigör en skrivning i betänkandet där vi fäster nämndens uppmärksamhet på atl deninle längre är så hårt bunden av fjolårets regler utan har större möjligheteratt laga efter läglighet i de olika fallen. Jag tycker man kan ha detförtroendet för presstödsnämnden och för de parlamentariker som tillhör den,och utgå från alt de efter bästa förstånd skall hantera frågorna med hjälp avden uppmjukning av statuterna som konslilutionsutskollel nu har föreslagit ochsom jag utgår från att är beredd atl anta. Därför förstår jag interiktigt den mycket intensiva debatten om 54 den diskretionära prövningen eller de matematiska formlerna. Ahlmarkför väl ändå i långa stycken en debatt för debattens egen skull. Jag tror att nämnden kommer att hantera det hela på ettvettigt sätt. " f B den Sedanhar en benägenhet att komma tillbaka till vissa . . ,r,n-, uttrycksom han inte gillar. Han citerade rnig untler fiolaret. vidnågot tillfälle ha sagt att man klämmer åt de större och mer profitabla Skatt pa reklam, tidningarnarned den här annonsskatten sorn vi fattade beslut om . ' Hanändrade sig sedermera och sade att del var någonting jag skulle ha sagt itelevisionen i samband med en intervju. fram lillalt han hade läst del i , som hade citerat vad jag skulle hasagt i televisionen. Jag måste bekänna att jag egentligen inte har brytt rnigom att forska i de här akterna. är det möjligt att ett sådant här svar frånmin sida kan vara betingat av hur frågan ställdes. Jag tycker alt problemet ärför litet för att jag skall ägna tid ät att forska i det. I själva verket ärdet nämligen inte fråga om något åtklämmande av större och i ekonomisktavseende mer framgångsrika tidningar, utan tidningarna fungerar i alltväsentligt, som sade , som uppbördsmän ål statennär det gäller annonsskatten. Det är annonsörerna sorn i vanlig ordning fårbetala, och orn annonsörerna är beredda att betala eller inte avgör i allmänhetkonjunkturutvecklingen. Många har exercerat med siffror i den här debatten ochgjort jämförelser mellan hur det var 1969 och 1970 och hur det blev 1971. Avdel har man dragit slutsatsen atl det nog var annonsskatten sorn ställde tillnedgången i annonsvolymen. hade vi en exceptionell efterfråge-konjunkturunder 1969 och 1970, och följaktligen låg det väl naturligen lill på det sättetatt de som hade något atl sälja var intresserade av alt bjuda ut sina varor närfolk ville köpa. Därför var det inte överraskande att även annonsvolymensvällde. Den här konjunkturen vände sig fill sin motsats 197 I med den verkandet hade på annonseringen. Tittar man litet närmare på utfallet visar det sigatt annonsnedgången även , när vi inte hade någonannonsskatt, var på alla tidningar i genomsnitt. Någonnämnvärd förskjutning , när annonsskatten infördes, är delsvårt att utläsa ur siffermaterialet. Om man lugnar sig litet grand ochavvaktar den uppgång i efterfrågan sorn vi ganska väl kan avläsa just , harjag den personliga uppfattningen att utvecklingen kommer alt vända igen.Dessutom har man, sorn det har erinrats om i denna debatt, från tidningarnassida i allmänhet höjt priserna på annonserna vafie år rned ungefär samma beloppsom annonsskalten uppgår till. Om jag inte minns fel - men här tar jag, herrtalman, uppgifterna kanske litet lättsinnigt ur minnet har jag sett i någontidning atl tidningarna på ny kula är ule för altgöra en viss justering av annonspriserna. Det skulle således innebära alt manbedömer efterfrågan vara sådan atl man kan göra detta. Skall jag offra några ord åt del där orn alt klämma ål destörre tidningarna så vill jag framhålla, att det måhända också blir litet mindre vinster för de allra största tidningarna, som via den gamla regeln om annonsspiralens resultat och effekter har gjorl vinster på de smärre tidningarnas bekostnad på ett alldeles orimligt sätt. Den stora tidningen 55 Nr 85 når den stora läsekretsen. kan i konkurrensen om Onsdaaenden annonsörerna offerera sitt utrymmetill lägre pris än den lilla tidningen 74 mai1972 °' -'S '" "''""" ''' <"' O" somi sitt inlägg anförde hur -------------------- rnan via denna annonsfinansiering kan bjirda prenumeranterna ett pris Skatt pareklam, gy, | yj - hälften av vad detrimligen borde vara orn rnan inte ' hade den enorma vinslen på annonseringen. mellantidningarna finns behöver man inte klaga över hövan om annonsskatten .skulleinnebära en viss restriktion för de allra största tidningarna, som också har destora och de många annonserna. Jag tror att det blir en relativt liten effekt,eftersom tidningarna - som sagt -fungerar mer som uppbördsmän för en pålaga somandra än tidningarna i sista hand lar. Men om skatten skulle ha någon liteneffekt tycker jag att man egentligen inte behöver gråta över det. Jag har sagt på ell offentligt möte - och jag kan säga detockså här -att även om man inom kretsen av tidningar talar om hur angeläget detär att brödrakretsen inte förminskas och därför gärna i spalterna fäller en ochannan tår vid graven när nägon tidning läggs ned är man emellertid myckelangelägen om att snabbt ta hand om och skifta dödsboet, dvs. ta hand omprenumeranterna just till den egna tidningen, om man slagit ut någon kollega. Ni kan säga att det här är ett ganska rått språk, men jagtror att del ligger en hel del i denna min precisering av ett problem.Situationen har ju varit den och det har anförts här i debatten - att om viinte gått in med presstödet , skulle åtskilliga smärre lidningar ute ilandsorten inle ha överlevt 1971 och 1972. räcker det inte med vad som gjordes i fjol.Annonsskatten ger kanske inte, i den konjunktur som vi nu har bakom oss, fulltut de som vi räknade med all den skulle ge. Intäkterna från annonsskattenräcker inte för atl definitivt klara pressens problem. För regeringen framstod situationen som sådan att om delinte görs någonting ytterligare så är det inte bara småtidningar som får sägaadjö lill tillvaron. Den största konservativa tidningen här i huvudstaden hadeingen möjlighel att överleva 1973 med mindre än att presstödet förstärktes. Dennäst största folkpartilidningen i var förmodligen i samma situation,och jag tror till och med att största tidning, nere i ,börjat se allvariigt pä situationen, om det inte skett en förstärkning avpresstödel. Det kan alltså inte sägas all man plockar ul tidningar medden ena eller andra politiska meningsriktningen och försöker måna om dem.Risken för tidningsnedläggning har gått så långl alt situationen varil enahandaför praktiskt tagel alla pressorgan, även med bortseende från partibeteckningen naturligtvis med några specifika undantag. Därför behöver man inte göra denhär historien partipolitisk. Man kan göra den till vad den skaU vara, nämligenen fråga om ett presstöd för att hålla den allmänna fria nyanserade politiskasamhälLsdebatten vid liv. Men då räcker det inte atl göra aldrig så vältaliga utläggningar om Det räcker inte med atl i retoriken svinga sig upp till högahöjder, om man inte är beredd att betala vad det kostar. 56 oppositionens sida har ju intenämnts någon alternativ finansieringskälla. Den enda finansieringskällan vi Irar är att kompleltera den gamla Nr 85 annonsskatten med reklamskatt och då få in de 50 miljonerna sorrr här skall fördelas med ytterligare ca 30 miljoner till protlucentstöd, i runt tal 10 miljoner lill etl utökat dislributionsstöd och de sista 10 miljonerna till del ökade partistöd som jag förmodar att kammaren i stor enighei Skattpä reklam, kommer att votera igenom. Eftersom presstödet har den politiskt rn. nyanserade sarnhällsdebatten som motiv för sintillkomst, anser jag atl man kan anföra samma motiv för partistödet. Men allt detta måste finansieras, och det är bararegeringen och de som i utskottet ställer sig bakom regeringensfinansieringsförslag som har haft tillräckligt med kurage för att inse detenkla sammanhanget att vill man leva upp till alll vad man så vältaligtpresenterar, så uppkommer det också en fråga onr att betala räkningen. Och denräkningen måste betalas. Man kan inte säga: Ta det på den allmänna budgeten, ladet med utökad statlig upplåning. Med undantag för vissa syndafall under den här riksdagenvill jag ändå ge oppositionen ett relativt välvilligt erkännande på en punkt,nämligen atl man har ansträngt sig för att söka hitta andra finansieringsvägarnär man har velat föreslå något mer än regeringen. På denna punkt har mansorgfälligt hoppal över det trista inslaget i det hela. Med oförskräckl humöryrkar man på dessa , och sedan talar rnan inle ett dugg omhur de skall skaffas fram. Eftersom del är regeringens och kanske i exceptionellt höggrad regeringens finansministers uppgift atl ägna sig åt sådana triviala tingsom aff skaffa pengar till vad vi vill genomföra, har jag inte kunnal ta likalättsinnigt på den frågan. Då ansåg jag av naturliga skäl att när riksdagennred ganska stora majoriteter - det var ju milt eget parti, detvar och det var kommunisterna - var ense om attannonsskatten skulle införas som en finansieringskälla, var det lämpligt attkomplettera den ur konkurrensneirtralilelens synpunkt nred den reklamskatt somannonserades . Jag sade mycket bestämt från talarstolen, där jag behagadeställa mig under fjolårets debatt, att detta bara är en början; annonsskaltenkommer all efterföljas av en reklamskatt; det är orimligt atl begära att baratidningarna skall ta skattebelastningen, och all annan med titl-ningarnakonkurrerande reklam skall slippa undan. Jag hade vid det tillfället en bestämdkänsla av att inte bara vpk utan även delade den uppfattningen. Jag skall inle ge rnig in i något för.sök till psykologiskanalys om vad som hänt under del , när jag menar att den logiskaslutsatsen borde ha varil att hamnat på reklamskattens sida,rrren det gör man inle. Jag har bara atl konstatera brislen i logiken. Men jagär besviken på efter.som våra tliskussit)ner och förhandlingar gav nrig stark anledning räkna med att cenlerparliel skulle följa med ävennär del gälltle reklamskatten. Att remissbehandlingen av rcklarrrskalten blivit negativär i och för sig inle överraskantlc. Där hördesju alla som sysslar rned reklarnverksarrrhel i en eller annan form, och de var inte intresserade av alt få en reklanrskall. Det var helt naturiigt. Skattpä reklam, m. m. Om man går igenom remisslistan var det egentligen barastatens konsumentråd - men def var inte så "bara" förrådetrepresenterar ändå de svenska konsumenterna som var berett att säga ja tillförslaget. sade ja till förslaget men med en erinran om attdel borde finnas nägot överklagningsinstitut, om man i något speciellt fallskulle ha svårigheter med tolkning av lagtexten. Jag skrev in i propositionenatt i mycket begränsade fall och när absolut synnerliga skäl så föranleder,skulle det finnas möjlighet i sista hand för Kungl. Maj:t att fungera som ensådan instans. Jag har därmed inte velat öppna dörrarna för något allmäntöverklagande på regeringsplanet - jag tror alt det skulle vara olyckligt - finns ändå en viss möjlighet. Med detta skulle jag också kunna räkna inLandsorganisationen bland de tillstyrkande instanserna. Det är visserligenbara två av ett 30-tal, men det är tungt vägande instanser, det torde ingenförneka. Jag har då remissen pågick och närpropositionen utarbetades i kanslihuset varit mycket aktiv för att diskuteradessa frågor i olika församlingar. Jag har uppträtt på reklamfolketskonferenser och lagt ut texten och tagit debatter med reklammän om detta. Jaghar lyssnat på uppvaktningar från och frånarbetsgivare och de anställda i de grafiska facken. När man i debatten anför argumentmot förslaget kan jag därför tillåta mig att säga att det finns ingenting nytti de argumenten. De har förts fram tidigare oclr, om jag skall vara rikfigtobjektiv, också vältaligare än vad någon representant för oppositionen kan görai denna kammare, eftersom det varit specialisterrras argumentation som jag harfått lyssna till. Jag skall ta upp ytterligare en fråga, nämligendiskussionen om risken för arbetslöshet. Utredningens ordförande, postverketsgeneraldirektör , har i ett offentligt utlåtande analyserat frågan, ochjag lycker del finns viss anledning att citera vad han säger: "Kommerreklamlrycket in sorrr järnvägs-, fartygs-, flyggods eller sorrr pakelgotis hosposten så lar tullen ut reklamskatten." Detta säger han med anledning av attreklamfolket - eller del kanske var dess ledning - skickade ul etl formulärtill alla som producerar reklanr och där slällde följande något ofullsläntligamen ganska provokativa fråga: Om del då blir en reklamskatt här hemma iSverige men inte är någon reklamskall utanför våra gränser, kommer Nr tlå atllägga ul reklamtryck sorn Ni i annal fall skulle göra här hemma i andra länder?Det var vill jag minnas sorrr sade ja. Jag är överraskad över attdet inle var flera, då frågan var både prtjvokativ och ganska ledande. Utredningens ordförande, sorn besitter sakkunskap även iegenskap av postgeneral, börjar sitt utlåtande rned att säga vad jag nyssciterade, all kommer trycket in som järnvägs-, fartygs-, flyggods eller sompaketgods tar tullen ut reklamskatten i vanlig ortlning. Någon beställare här iSverige kan således inte lägga ul en beställning utanför våra egna gränser ochräkna med all tlen skall bli så myckel billigare som reklamskatten motiverar -reklamskallen tas ul när varan kornnrer in i lantlet. Om ell företag för intrycksakerna som postförsändelser kf)ninier postverket atl hantlla enligtvärltlsposfkonventionen. Delta har postverket också gjort vid ett partillfällen rrred åsyftat resullal. Svenskaföretag tenderade att lägga uf sådana beställningar i Nr 85 utlandet, mycket beroentle på det höga kostnadsläget i de grafiska r\ j ' f n e o den branscherna - det hade således ingenting med reklamskatten att göra -,, . , utan del var en jämförelse av kostnaderna som låg till grund för detta.------------- Häromsäger generaldirektören: "Vi satte då in elt arrangemang som står i Skatt pa reklam, Denna säger nämligen att vi inte är '- m. skyldiga att ta emot sådana här försändelser. Vi har två vägar att gå: antingenatt begära lösen för försändelserna eller att skicka tillbaka dem. När detgäller lösen torde det vara utsiktslöst eftersom man knappast kan tänka sigatf mottagaren vill betala. Därför har vi i berörda fall kontaktat avsändarenoch fått honom atl betala porlot. Svenska postverket har i dagrutiner som fångar upp försändelser på minst 100 exemplar. arrangemanghar i två fall lett till alt företag gått över från att trycka i Englandtill att göra del i . Det finns således inga möjligheter att i utlandetbeställt reklamtryck kan komma in i landet utan beskattning", kom det ett utlåtande från generaltullstyrelsen somvarit ganska uppmärksammat i den tidigare debatten. Man har sagt att det står iviss motsatsställning fill utlåtandet från generaldirektör . När vistuderat det närmare har vi funnil atf det kanske ligger en liten motsättning iuttalandet från generaltullstyrelsen. Om en schweizisk urfirma - för att ta ettpraktiskt exempel - hos konsumenterna i vill göra reklam för Omegaeller Zenith, eller vad de .schweiziska klockorna heter, kan man i slutenförsändelse skicka sin reklambroschyr till varje enskild konsument här iSverige. Def faller under den åberopade konventionen, och man är då skyldig attta in det utan speciell beskattning. Men jag föreställer nrig att det är enganska omständlig procedur att skaffa in adresserna på svenska konsumenter somtill äventyrs skulle vilja köpa klockor - eller, orn jag tar något annatexempel, skulle vilja köpa just den varan - och sedan skicka reklamen i slutnaförsändelser med de portokostnader det innebär. Jag tror inle på det. Dessutomär det i så fall fråga om en produkt som fabriceras utanför vårt land och intehar så särdeles mycket med sysselsättningen här hemma att göra. Om man, herr talman, klarar ut det här för sig, förstårman väl att jag har litet svårt att bli sä där uppskakad av det mycket flitigt frairrförda argumentet om arbetslösheten i de grafiska facken pä grund av annonsskalten. Jag är medveten om alt när vi skrev den här proposi tionen hade de grafiska facken en arbetslöshet som låg någonstans pä 400 500 personer. Jag tror emellertid - och jag fick den uppfattningen bestyrkt vid de här uppvaktningarna - att den arbetslösheten mera är ett resultat av den strukturomvandling sorn är på gång inom de grafiska facken, där gamla, mera handsättarbetonade metoder ersätts med t. ex. fotografisk process eller någonting annat. Det pågår en utveckling i den här branschen som gör att det är svårt att hålla sarnnra antal sysselsatta som med de gamla protiuklionsmetodcrna; men ilen utvecklingen får man vare sig man har en annonsskatl eller inle. Det väsentliga ärju atl den här annonsskatten är så utformad att man inte kan ta några speciella poäng genom att göra trycket utanför gränserna och inbilla sig atl man kan föra 59 Skatt på reklam, m. m. Sädan är inte situationen, och därför kan vi hälla den härsysselsäffningsdebatten vid sidan om .själva annonsskatledeballen. Vatl vi emellertid är hell på det klara med, det är -jag tror atf också var inne på den frågan - att orn vi inteskaffar frarii de här pengarna, som ger möjligheten till del förstärktapresstödet, slår det hundratals arbetare i de grafiska facken plus hundratalsjournalister och andra anställda på redaktionerna utan arbete. Det kan jaggarantera att utvecklingen kommer att leda till. Vi har en reklamverksainhet i tlet här landet somutredningen har uppskattat till alt kosla drygt 2 000 miljoner kronor.Naluriiglvis är åtskilligt av den reklamverk-samheten överdimensionerat. Närjag talade untler fiolåret hade jag med mig i talarstolen några illustrativaannonser, sorn tog upp hela dagstidningssidor för alt sälja en enda vara.