prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — En decentrulisering UV statligverksamhet från storstadsområdena är inte bara ägnad utt medföru bättrebalanserad utveckling mellan olika delar av lundet utun kan också medförufördelar för de expanderande storstadsområdena, där kö- ochstockningssvårigheter samt miHöproblem redan synes vara ganska besvärande. Syftet med utlokaliseringen var att få en bättrebulunserud regionul utveckling, ett effektivare utnyttjande av tillgängligaresurser, utt byggu upp ett antal regionulu tillväxtcentra sumt utt skapa ökudjämställdhet mellun människor i ohka delar av landet. Med den målsättningenhade vi väntat oss att förslaget och skulle ha tagit större hänsyntill de olika regionema i det s. k. norra stödområdet och därmed jämförligaregioner. Endast en fjärdedel av personalantalet har placerats inomstödområdet. Det är vär förhoppning att när nu enligt uppgiftdelegationen för lokalisering av statlig verksamhet framlägger sittförslag om ytterligare utlokalisering av statliga verk större hänsyn tages tUlför det första de regionalpolitiska synpunktema, för det andra de berördapersonalgmppernas intressen och för det tredje de samhällsekonomiskakonsekvenserna. Enligt vår uppfattning i moderata samlingspartiet skeddedetta inte när fjolårets beslut fattades. i har givitexempel på det. Jag tänker i det sammanhanget inte minst pä , mitt egetlän, framför allt . Vi unförde tungt vägunde kritik mot utformningenav förslaget. Vi pekade bl. u. på ärendets bristfälliga beredning, avsaknadenav underlag för en samhällsekonomisk bedömning av förslagets verkningar samtbristen på hänsynstugunde till den personul som berörs av de beslutadeutflyttningarna. Med hänsyn till den brist på decentraliseringspoUtisk viljasom visats av regeringen och det på grund därav storabehovet av en aktiv regionpolitik även i fråga om skilda statsfunktioner biträdde vi förslaget med det uttryckliga förbehållet att biföll deriktlinjer för personalens behandling som vi förordade i fjolårets motion nr1318 uv m.fl. I moderata samlingspartiets partimotion till årets riksdagliksom i motionen 1401 av och mig m. fl. har sturkt understrukitsbehovet av effektivitetsbedömningar och ekonomiska analyser, såväl förrespektive verk som för staten och mottugningskommunen, uv föHdernu av denstatliga utlokaliseringen. Enligt vår uppfattning gick regeringen alltförlättvindigt förbi just dessa problem och de budgetmässiga konsekvenserna av debeslutade utflyttningarna. Flera undersökningar som verkställts efter det attbeslutet futtudes visar att en utflyttning skulle medföra högst avsevärdakostnader. Lika litet som mun kan acceptera dessa siffror utan ett grundligtstudium uv beräkningsmetoderna, lika litet är det möjligt att kategorisktavvisa dem. Helt naturligt är de kommuner till vilku utlokuliseringurbeslutats glada och tacksamma, men vi får inte i detta sammunhung förbise uttstora krav stäUs på dem och deras befolkning. Undersökningumu visar att det ärmycket svårt att ange de exakta mottagningskapaciteterna för lokahseringav statHg verksamhet hos enskilda kommuner. fram tiU 1976, då den undrautlokaUseringsetappen skaU börja, hinner utgångsläget för arbetsmarknad ochkommunal planering förändras åtskiUigt. Mottagningskapaciteten är beroende avmånga faktorer som samverkar i ett system som är ytterst känsligt förstörningar i varje enskild komponent. Det gäller behovet av arbetstiUfällen förmedflyt-tande famiHemedlemmar, kommunernas möjligheter att finansiera deinvesteringar som en ökad inflyttrUng kräver osv. Dessa faktorer kommer ytterligare att belysas av minpartikollega i utskottet, , varför jag stunnur vid det häranförda. Av det framgår, hoppas jag, att erforderhgt utredningsmaterial inteförelegat för en saklig bedömning av de samhäHsekonomiska, företagsekonomiskaoch personalpsykologiska konsekvenserna uv beslutade utflyttningar. Enligt vår uppfattning i moderata samlingspartiet bördärför en parlamentarisk kommitté med representanter för berörda fuckligu orgunisutionertUlsättus för att närmare granska och analysera dels verkningarna av dentidigare beslutade utflyttningen, dels delegationens förslag om ytterligareutlokalisering. Kommittén bör också pröva möjUgheten av att flyttafunktioner och delar av myndigheter samt undersöka om det är möjligt att genomdelegering av beslutanderätt till regionala och kommunala instanser på ettrationeUt sätt nå en ökad spridning av den statliga verksamheten. Kommittén börvidare utgå från att berörd personal i största möjUga utsträckning gesvalfrihet att medföHa vid utflyttningen eller stanna i i annanlikvärdig befattning. Kommitténs överväganden bör enligt vår uppfattning liggatill grund för vidare ställningstaganden av statsmakterna. Arbetet bör bedrivasskyndsamt, så att förslag kan föreläggas utan nämnvärdtidsförskjutning. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU tiUreservationen 4. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrPERSSON i (s): Som bekant har jag och några kollegermotionerat om att fjolårsbeslutet om utlokaUsering av domänverket tiUFalun-Borlängeregionen skuUe ändras så att verket i stället förläggs tiUJönköping. avstyrker motionen, dä man anser sig sakna skäl tUländring av tidigare beslut. Någon som helst sakdiskussion förekommer inte iutskottets betänkande - klokt nog, kanske jag får tUlägga. En grundläggande princip som delegutionen förutlokulisering av stutlig verksumhet hyUur i sin "huvudrapport" äratt myndigheter med inbördes kontaktbehov vid omlokaliseringen skaU hållassamman i gmpper i syfte att så långt möjligt bevara effektiviteten iförvaltningen. TUl denna princip anslöt man sig också i vederbörandeproposition, utskottsbetänkande och riksdagsbeslut. Från principen gjordes emeUertid ett flagrant avsteg ifräga om skogsbruket, bL a. genom förläggning av domänverket tiU Falun-Borlängeregionen,varför verket geografiskt isoleras från övriga centrala samhälleligaaktiviteter inom skogsbruket och dess gränsområden och gränsaktiviteter. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Beslutet om förläggning tUl Falun-Boriänge dikterades heltav lokaliseringspolitiska skäl. Verkets och skogsnäringens intressen fickalltså underordnas önskemålet om att skapa flera arbetsobjekt i området ifråga. Självfallet har jag i och för sig respekt för tanken pålokalisering med hänsyn tiU sysselsättningsbehoven m. m. Jag anser emellertidatt vi inte bör bortse från krav på företagsmässig rutionulitet ocheffektivitet av väsentlig betydelse, om detta inte är nödvändigt för utt överhuvud taget kunna tillgodose en bygds sysselsättningsbehov. I förevurunde fuUviUjag hävda att sysselsättningsfrågan i absolut skulleha kunnat lösas det är ju ändå bara fråga om en dellösning på annat sättoch sålunda utan de näringsskadliga verkningar som det blir fråga om genomfjolårsbeslutet. Det är självfallet denna uppfuttning som föranlett motionen1402. När fjolursbeslutet fattades utgick man ifrån märk det -att domänverket skulle utflytta 400 anstäUda tUl Dalama. Det är också dennasiffra lokaliseringsdelegationen har arbetat med. I verkligheten kommer detenligt upplysningar från domänverket att röra sig om ca 150 personer. ordförande har erinrat om utreder man nämUgensedan en tid en rationalisering och en ytterligare decentralisering av verketshuvudkontor, som beräknas få den effekten. Sysselsättningsmässigt uppnår mansåledes inte tiUnärmelsevis den avsedda effekten, varigenom bortseendet frånverkets och näringens effektivitetsbehov blir ännu mera tvivelaktigt. Vidare är att märka att utflyttningen skaU ske först någongång , aUtså om ungefär , varför det inte alls är fråga om attlösa ett akut sysselsättningsproblem i regionen i fråga. Vad det i sammanhangetrör sig om i detta fall är aUtså att, sannolikt tUl , tillföraFalun-Borlängeregionen en löntagarkår märk, inte nya sysselsättningar - påca 150 personer, varav sannolikt de flesta, kanske nästan aUa, kommer frånStockholm. De nu kända sysselsättningsbehoven kommer således att finna liteneller ingen lösning alls via domänverkets utflyttning. Man kan också förmoda att ansvarigt folk iFalun-Borlungeregionen gärna avstår från domänverket, om man kan få något annati stället som verkligen tUlför bygden sysselsättning i påtaglig grad ochdärigenom också kan utgöra en god dellösning av bygdens behov avarbetstiUfällen. Den fråga som man sålunda gärna vUl stäUa är föHande: Omman, som utredningen och aUa politiska instanser gjort rent principiellt,bekänner sig tUl idén att beakta olika myndigheters behov av rationeUakontakter, finns det då ingen möjlighet för samhäUet att fram till någon gängunder 1976 kompensera regionen i fråga för det blygsummusysselsättnings-bortfaU som skulle kunna bli föHden av att domänverket inteförläggs dit? Jag frågar det. Själv vill jag svara att det vore ynkligtstäUt med den samhälleliga näringspoUtiken, om inte den uppgiften skuUe kunnaklaras genom att annan och rationellt sett mindre känslig administration ellerindustri förläggs dit. Så iUa ställt är det inte på långa vägar, som uUavet! Vihar i själva verket en mycket stor apparat tiU vårt förfogande: den statliguutlokuliseringen, AMS, den uUmänna lokaliseringspolitiken etc. kan det nuturligtvis sägus utt området i fråga behöverännu fler arbetsobjekt och utt problemet sålundu är större än vad jag härdirekt har angivit. Det är riktigt. Men den ytterst marginella lösning avsysselsättningsproblem i som kan ernås genom domänverketsförläggning dit bör kunna om det större behovet kan tillgodoses förorten i fråga. Slutsatsen blir alltså att det inte är rimligt att i detta fallsätta sig över de rutionellu och näringspolitisku kruven. Vi som talur för verkets förläggning till Jönköpingåberopar främst det förhällandet att och lantbmksstyrelsenhumnur där. När det gäUer domänverkets sumarbete med dessu orgun kun föHundehuvuduppgifter nämnas. För : skogspolitiska frågor, frö-ochplantförsörining, skoglig forskning, virkesmätning och intemationeUa kontakter.För lantbmksstyrelsen: jord- och skogsbmkets yttre rationalisering det är fråga , arrendefrågor, rennäringen osv. blir alltså skogs- ochjordbmksnäringamas administrativa centmm och domänverket humnur utunför dennunaturliga gemenskap, om fjolårsbeslutet inte ändras. har också utvecklats tUl högkvarter förskogsbmkets branschorganisationer, vUket vi inte bör glömma bort isammanhanget. Till bilden hör också dels att det är domänverkets skogari som, trots mycket begränsad areal, ger den överlägset bästaavkastningen och därmed bidrar synnerligen positivt till hela verkets ekonomioch arbetsförutsättningar i norr - något som är livsviktigt för verket och förNorrland - dels att ger väsentligt kortare kontaktvägar tilllokalkontor, virkesköpare och det statliga förädlings-boluget än vadBorlänge gör. Det är ju aktuellt, modernt och populärt atttulu om inflytunde i företugen från de unställdus sidu. Staten vUl där gärnavura det godu exemplet och är det nog också i icke ringu mån. De unställdu pådomänverkets centrulförvultning hur genom sin företugsnämnd uttalat sig förJönköping, likuså de regionult unstäUda kronojägumus förbund, vUka organargumenterur efter samma Unjer som jag här gjort. Jag tUlhör inte dem som tiUäventyrs menar att löntagarna och personalorganisationerna ensamma skall uvgörudyliku frågor. Det vill jug sturkt understryku! Men jug unser utti ett fall som dettu vederbörunde stöder kruvet på rationalitet och det måsteuppenbarligen gå utt på denna långa tid, aUtså fram tUl 1976, lösasysselsättningsproblemutiken i utun förläggning avdomänverkets centrala förvaltning dit borde de anställdas synpunktertillmätas stor betydelse. Annars riskerar vi att aldrig få skäl nog för attlyssna på de anstäUda i företugen, än mindre utt ge dem formell makt, som mångatalur sä mycket om just . De anställda framhåUer också det angelägna i att ,kommatill där vi fär den huvudsukligu arbetsmurknuden förifrågavurande yrkesfolk ett intresse som staten som arbetsgivare bör kunnudela, I fär vi de flestu uv dessu yrkesutövure i statlig tjänst. Sålägger vi en mindre gmpp till Boriänge och därmed inte bara splittrar vi ennaturlig arbetsgemenskap utan vi går också miste om en Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet naturligrekryteringsmöjlighet för kåren i fråga. Jag har ännu inte träffat eller hört någon,riksdugsman eller annan, inte ens statsråd, som försvarat fjolårsbeslutet urföretags-och näringspolitiska aspekter. När det nu är klart attsysselsättningseffekten kommer att bU en helt annan än man tydligen räknutmed, borde utskottet, tycker man, ha kunnat ta mod tiU sig och föreslå enändring av fjolårsbeslutet i enUghet med motionen, I stäUet awisus dennu, intedärför utt den ger uttryck för en oriktig tanke, utun tydligen buru därför attett beslut redan futtuts, Jug tycker dettu är svagt, minst sagt. Denna riksdagbehöver inte vara högtidligare än att den kun ändru ett uppenbart oriktigtbeslut, särskUt som bUden åtminstone i det aUmänna medvetandet klartförändrats tiU förmån för Jönköpingsalternativet efter det att beslutetfattats. När det gällde det nya , där Kungl, Maj:tförordar , ansåg summa utskott, aUtså inrikesutskottet, utt uvgörundetborde unstå och ske i ett senare och vidare sammanhang. Om utskottet inte unsågsig kunnu tiUstyrka vår motion, borde det hu kunnut föreslå att prövningen uvmotionen skulle fått anstå tUl detta större avgörande, där man även viU ta indomstolsverket. Men inte heller dettu förmådde utskottet acceptera, trots atttanken faktiskt fördes fram. Jag ber, herr tulmun, utt få yrka bifaU till reservutionen3 uv , I detta anförande instämde herrar i ,och (samtliga s). HerrOSKARSON (m): Vid förra årets riksdagsbeslut ungående utlokaUseringav statliga verk riktades, som vi mycket väl vet, från många häll och på ettflertal punkter stark kritik mot det sätt på vilket förslaget hade förberetts.Starkast var kritiken då det gällde bristen på samhällsekonomisk ochföretugsekonomisk analys av utflyttningens genomförande. Ett annat område därkritiken också var hård gällde brist på sumurbete och kontukt med berördamyndigheter, deras personal och personalorganisationer. Det är ett sturktintresse ur sumhällsekonomisk synpunkt att myndigheterna får möjlighet att påsina nya platser effektivt genomföra sinu arbetsuppgifter, men det är också -det vill jag sturkt poängtera - i allru högstu grud ett personalintresse. Ompersonulen finner utt deras verk ur företagsekonomisk synpunkt och ur effektivitetssynpunktväl kan fylla sin uppgift på den nya platsen, är det betydligt lätture för denatt acceptera en utflyttning. Åtgärden bhr dä meningsfull. Det är naturiigtvis ocksä i allra högsta grad ett intresseför alla medborgare i egenskap av skattebetalare. De kostnadsberäkningar somunder senare tid har presenterats vid ett flertal verk som är aktuella i etapp2 visar på mycket höga kostnader i samband med utflyttningen. Utan att man pånågot sätt helt skriver under dessa kostnadskalkyler måste det ändå framstå somklart att kostnaderna i samband med utlokaHseringen bhr betydande - kostnudersom måste täckus, beträffunde de uffärsdrivunde verken genom höjda uvgifterför de produkter och den service de beståruUmänheten med högre uvgifter, högre porto, dyrure resor, högre telefontuxor,dyrure elström m, m. För övrigu verk kommer merkostnu-derna att belastastatsbudgeten och därmed direkt skattebutalarnu. Som framgår av utskottets skrivning har delegationen förutlokalisering av statligu verk utlovut utt i viss utsträckning presenteruföretugsekonomisku beräkningar och samhällsekonomisk analys i samband med förslagtill utflyttning i etapp 2, Det är tacknämligt att vi kun konstuteru dettu, fördet vur, som jag sagt tidigure, en verklig brist då det gällde den förruetuppen. Genom delegutionens försorg hur också en utredning verkställts isumråd med berördu kommunulu myndigheter, som är mottugure UV stutligu verk ietupp 1, ungående kommunernus fömtsättningur utt tu emot de statliga verken.Utredningens PM gick för nägru dugur sedun pä remiss till berördu kommuner ochtill de fuckligu orgunisutionemu. Utan att här gä in pä nägra detaHer kun detvuru intressunt utt konstuteru, utt utredningen hur kommit frum till utt detfinns mänga problem för kommunema i samband med mottugundet uv de stutliguverken. 1 summun-futtningen sägs bl. u, utt det är svårt utt bedömu kommunernusmöjligheter utt finunsieru en ökud inflyttning. En ökad upplåning torde dockbli nödvändig för ett flertal kommuner enligt utredningen. Utredningen säger ocksä: "Även om ingen enskildkomponent utgör någon restriktion, så kan summan av de oliku delproblemen bliuv den omfattningen att kommunens administration inte kan bemästra den,"Vidure sägs: "Finunsieringsmöjligheternu för de kommunulu investeringursom föHer av en lokalisering av statlig verksamhet hur också för flertuletkommuner frumstått som en begränsunde fuktor." Dettu innebär nuturligtvisinte att kommunerna skuUe vara ovilliga att ta emot statliga verk, men jagtycker att man heller inte skall sticka under stol med de problem som möterkommunerna i sammanhanget, inte bara kommunen som myndighet utan också dessinvånare genom högre skatteuttag, längre köer till bostäder, barndaghem,skolor, sjukhus m, fl. Jag vill anföra ytterligare ett kort citat ur utredningensPM: "Av de restriktioner för mottugningskupacitet, som utredningenstuderut, hur vissu frumstått som generellu problem för flertulet orter. Detgäller frum-förullt möjligheternu utt ge medflyttunde familjemedlemmar önskadsysselsättning pä den nya bostadsorten," Anledningen unges vura denrelutivt sett mera begränsade arbetsmarknad som står till buds på ett antal avde aktuella inflyttningsortema. Därmed lämnar jag denna utredning, men deproblem som har kommit fram i utredningen jämte andra som jag haromnämnt borde enhgt mm uppfattning bestämt tula för ett nägot lugnare tempo ifråga om fortsatt utlokalisering, så att man fick tid att inhämta ochsammanstäUa erfarenheter av den utlokalisering som redan är beslutad. Som har redogjort för har moderutasamlingspartiet i reservationen 4 begärt en sumhällsekonomisk analys och enparlamentarisk kommitté, som kontinuerligt föHer utflyttningen och de problemsom uppstår i samband med denna. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tiUreservationen 4, Jag vUlsedan säga några ord om reservationen 3, som jag är ensam om. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Det bmkarheta att "ensam är stark", och jag hoppas att det gäller i det härfaUet, Dessutom har jag med mig, och det är ju ett ickeföraktligt styrketUlskott, Denna reservation, som yrkade bifall till,gäller en ändring av förra årets riksdagsbeslut så att domänverket förläggstill i stäUet för tUl , Vid förra årets riksdag hadejag exakt samma reservation. Vid årets riksdag har i motionen 1402 av m, fl, yrkats att skall upphäva sitt tidigare beslut ochförlägga domänverkets centrala administration till , Motiveringen imotionen överensstämmer, skulle jag vilja sägu, på ullu punkter med denreservution jag avgav vid riksdagsbeslut. De principer som 1971 i utrednmg och proposition angavsför utlokalisering av statliga verk innebar bl, a, att verken borde hållassamman i gmpper i syfte att underlätta kontukter och samarbete mellanmyndigheter med gemensamma verksamhetsområden. Utflyttningen skulle alltså skei "knippen". Denna princip höll man också fast vid i huvudsak, rnenett verkligt - som sade flagrant avsteg gjordes när det gälldeskogsbmket. Då lokaliserade man till , domänverket tiUFalun-Borlänge och - för att få största möjliga spridning men dock inom landetsgränser - skogshögskolan till , Men, heir tulmun, inte buru ur principiellu synpunkterutan också uv renu sukskäl är en lokulisering uv domänverket till Jönköpingsturkt underbyggd. Enligt virkesbulunsutredningen och utredningen omutvecklingstendenser och lokuliseringsfömtsättningar för sågverken och vissaindustrier i samt domänverkets egna beräkningar och berättelserkommer den ekonomiska tyngdpunkten för verket för överblickbar framtid attligga inom den sydligare av de båda huvudkoncentrationerna för verketsskogsbmk. Med detta som bakgmnd och under åberopande av kravet påfunktionsduglighet och effektivitet i affärsdriften hur domänverket hävdat attFalun-Borlängeregionen inte är lämplig som lokaliseringsort för verketscentrala förvaltning. Som berörde pågår också utredningar inomdomänverket med sikte på verkets rationalisering och organisation. De hur,vilket också frumhölls, kommit fram till utt det inte är fråga om 430 dänsterhär, såsom angavs i propositionen , utan ett antal som ligger under200, som Falun-Borlängeregionen ulltså skulle få tu del uv. Detta inneb;ir attvärdet då det gäller att uppnå regionalpolitiska effekter inte har denbetydelse som framhölls i samband med förra årets beslut beträffande vinster förFulun-Borlängeregionen, Det skulle varu åtskilligt meru att säga omdettu, men har utvecklut det på ett bru sätt och tagit fram en helrad av argument för reservationen 3, och jag ber att få yrka bifall till denna. HerrGUSTAFSSON i (c); Jug hur närmust begärt ordet i uniedninguv reservutionen 1 under punkt B och reservationen 2 under punkt C. Reservationerna är föranledda av motionen 763 tUl åretsriksdag, 1 motionen framhöU jug bl, a, utt det initiutiv som tugits tillutflyttning uv vissa stutliga verk vittnar om att intresset för att eliminerade negativa föHdverkningarna av tillväxtprocessen i harvuxit. Vidare har problemen rörande standardökningens fördelning mellan oHkabefolkningsgmpper aUtmer kommit i förgmnden. Några exempel härpå är den undersenare år livligu debatten om miHöfrågoma och inkomstfördelningen. Vid valet av lokaliseringsorter i den beslutadeutflyttningen av statliga verk föHer propositionen i huvudsak de avlänsstyrelserna, respektive planeringsråden, i länsplanering 1967 angivnahuvudorterna för näringsliv och kvalificerad service. Det bör dockifrågusättus, om inte även undra orter än de vilku nu föreslagits skulle kunnakomma i fråga vid den senure etapp i omlokalisering av stutliga verk som nuförbereds av en arbetsgmpp inom . Som vi framhåUit i vär reservation 1 bör strävan vara attfå med betydligt större antal orter vid framtida överväganden avutlokaliseringar och inte endast begränsa utflyttningen tUl de s, k,storstadsalternativen. Varje län har orter med väl utbyggd service sommycket väl lämpar sig som mottagningsort för statlig verksamhet, och det kaninte ur länets synpunkt i sin helhet vara tillfredsställande att all satsningsker på länscentra. Detta medför en centraHsering inom länet, som sker påbekostnad av den övriga delen av länet. Tvärtom skulle det visa sig mycketförmånligt att lokalisera till andra orter än de s, k, storstadsalternativenmed där i allmänhet redan rådunde bostudsbrist och hårt belustadeserviceinrättningar. När det gäller utt peka ut orter såsom mottagare avstatlig verksamhet kan jug förstå utskottets tveksamhet. Jag vill emellertidfrumhåUu att den i motionen föreslagna Säffle-Åmålregionen har speciellaproblem. Regionen delas av en länsgräns, ett förhåUande som endast finns iytterhgare en region i , och ligger sålunda i utkanten avvar sitt län. Trots den i stort sett tiUfredsstäUandeutvecklingen inom regionens näringsliv ser man från kommunernas sida med oro påframtiden, inte minst beroende på den utarmning på statliga förvaltningsorgansom regionen fått vidkännas genom direkta, ur regionens synpunkt negativaåtgärder från statsmakternas sida. En huvudorsak till att regionen i dettahänseende sannolikt drabbats härdare än andra i storlek motsvarandenäringsgeografiska regioner torde vara den - som jag nämnde - mellancentralorterna existerande länsgränsen.