prot · FV09121 · 1972-12-31 00:00:00 — var det 804ansökningar som avslogs, och det befanns att 658 var uppförda på den allmännaröstlängden. Till de frågor som vi brukar diskutera här i kammaren hörordningen för val av suppleanter i kommunfullmäktige. Den här gången har vifört undan frågan, huruvida man skall ha obligatoriskt eller fakultativtsuppleantskap. Detta är helt naturligt, eftersom den frågan prövas av den Vi är emellertid oeniga om hur strikta regler vi skallinföra för utseende av suppleanter. Alla godtar de principer som föreslås.Det är riktigt att det sker en förändring på grund av det mycket stora antalsuppleanter som man har fått inom vissa kommuner. Frågan är närmast, om man inom ramen för den lagstiftningvi nu föreslår skaU införa särskilda bestämmelser som måste följas i varjekommun. Vid behandlingen inom utredningen reserverade sig herrar ochElmstedt. Denna reservation har följt upp i utskottet. Den moderateledamoten av utredningen anslöt sig till majoriteten inomutredningen men avgav ett särskilt yttrande, där han skriver: "Jag biträderutredningens förslag men vill markera att det från kommunaldemokratiskautgångspunkter, med bl. a. önskemål om vidgad representation och ökadkontinuitet, varit riktigt att redan nu föreslå enhetligtsuppleantsystem." Tydligen har de moderata inom härförenat sig med mot sin ledamot i utredningen. Av förarbetena framgår det att en hel del kommuner inteinförde suppleantskapet därför att man fick ett för stort antal suppleanter.Man ansåg att regeln om hälften, som och andra viU genomföra, leddetiU att man fick ett för stort antal suppleanter. Under remissbehandlingen hardetta ytterligare understrukits av vissa kommuner. För mig ter det sig heltnaturligt att regeringen har följt majoriteten inom utredningen och den storamajoriteten av kommuner och att utskottet har slutit upp på regeringens sida.Jag undrar om med stöd av egentligen behöver drivacentralismen så långt, att man inte kan tillåta kommunerna att själva avgörafrågan om antalet suppleanter inom ramen för den lagstiftning som utskottetsmajoritet önskar. Som har framgått av de föregående inläggen har vi inomutskottet fört en diskussion om den centrala valmyndigheten. Egentligen är detinte så mycket som skiljer oss åt här. Vi har alla den uppfattningen att detnuvarande systemet fungerar tillfredsställande. Det finns snabba och godakontakter mellan centrala valmyndigheten och de olika politiska partierna.Herr och hans meningsfränder viU formalisera detta genom att manupprättar en särskild nämnd. I och för sig är detta helt möjligt, men vi hartyckt att det var onödigt och att det dessutom kan tynga arbetet och försenabesluten. Det kan även uppstå vissa kompetenskonflikter mellan denna nämnd ochstyrelsen för den centrala valmyndigheten. Skulle det visa sig att detnuvarande systemet inte fungerar, ja, då får vi på nytt ta upp frågan omhuruvida man skall formalisera ordningen. För dagen ter det sig onödigt och kandessutom innebära vissa komplikationer. Man kan också utgå ifrån att regeringen kommer att väljasom central valmyndighet ett verk med lekmannastyrelse. Den allmännautvecklingen går mot ett sådant system med lekmannastyrelser. Under sådanaförhållanden har vi inte ansett det vara nödvändigt att i vallagen skriva invilken myndighet som skall fungera som central valmyndighet. Jag vUltillägga att den vallagstiftning som här föresläs är mycket Förslag tiU vallag, m. m. Förslag till vallag, m. m. utförlig.Få lagar är så detaljerade som den vi nu kommer att anta. Det gör att det blirnärmast frågor av rent teknisk natur som den centrala valmyndigheten har attpröva. Det sker regelmässigt i styrelsen. Man kan diskutera sammansättningen avdenna styrelse, men där finns ett starkt mslag av förtroendemän, från partieroch från olika organisationer i det svenska samhället. Återstår för mig frågan om principerna för mandatfördelningen.Herr gick ut hårt på denna punkt. När jag satt i bänken funderade jagöver om inte något tänkt på varför endast folkpartisterna iutskottet blev de som stödde reservationen. Det kanske inte är så riktigt att idet här fallet tala om en kovändning. Jag har svårt att uppfatta utskottetsskrivning som ett principieUt ställningstagande. Det finns ett starkt skäl föratt gå på den linje som pläderar för, nämligen att man skall få enenhetlig ordning vid riksdagsval och kommunalval. Mot detta står emellertid två invändningar av praktisknatur som gjort att alla utom folkpartisterna i utskottet har motsatt sig enändring . Den ena är de överväganden som sker i fråga om kommunalvalskommitténsbetänkande. Regeringen har som själv nämnde uppdragit åt utredningenom demokrati att göra en översyn av småpartiernas roll i detkommunalpolitiska systemet. Syftet är att närmare belysa minoritetsgruppernasrepresentation i en funktionsduglig demokratis beslutande organ. I väntan pådetta har man skjutit åt sidan även övriga delar, och vill inte majoritetenatt man skall föregripa prövningen av förslaget i stort genom att besluta pådenna enskilda punkt. Den andra invändningen är att länsstyrelser och landstingredan har fattat beslut om valkretsindelningen. Det har skett på grundval avgällande regler om mandatfördelningen. Det kan inte vara lämpligt att så härsent förändra detta system och därmed riva upp hela den planering som pågår. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tUlutskottets hemställan. () kort genmäle: Jag är något förvånad över iTrollhättan resonemang beträffande utlandssvenskarnas rösträtt och hanshänvisning tiU att saken berör ett så litet antal människor att frågan av denanledningen inte kan anses som stor. Men angelägenhetsgraden är inte beroendeav om detta berör ett, två eller flera tusen människor, utan frågan är om vi skallge de människor som vill vara med och påverka det svenska samhällets utformningmöjligheter härtiU genom en valhandling. Jag viU understryka att det är enutomordentligt problematisk åtgärd om man nu genom femårsregeln tar ifrån demsom hade rösträtt vid val rätten att rösta vid val. Jag vill föra över det här resonemanget på den utvidgningav poströstning genom ombud som föreslås'. Från mitt parti har vi biträttdenna utvidgning därför att vi tror att :man på det sättel ger fler människorchans att genom ett valdeltagande påverka samhällets utformning. Det ärsåledes konsekvens i de två ställningstaganden som vi har gjort. När det gäller suppleanterna förvånar det mig inte allsatt i skulle komma med denna antydan att vi fråncentern föreslår en centralistisk handling det har vi hört tidigare. Jag saderedan i mitt förra anförande att jag tycker det är mycket olustigt att man närdet gäller att fastställa såväl antalet suppleanter som valkretsindelningenskall ha partitaktiska synpunkter med i avgörandet. Det har skett alltför mångagånger, och jag tycker därför att vi bör ha klara regler för hur dessaväsentliga saker är utformade. En för låg suppleant-kvot kommer att betyda atten del partier med relativt stor representation ändå bara får en å tvåsuppleanter, vilket gör att suppleantsystemet icke fungerar på det sätt som äravsett. Vårt förslag tar bort möjligheterna tUlpartispekulativa beslut ute i kommunerna. Förslag till vallag, nt m. () kort genmäle: Låt mig först beträffande den centralavalmyndigheten säga detta anknyter tUl reservationen 1 - att vi tycker attdet skall inskrivas i lag vilken myndighet som är central valmyndighet. Vianser uite att skall överlåta det tUl regeringen för ett skönsmässigtavgörande. Även om vi inte tror annat än att regeringen kommer att utse denvalmyndighet som redan finns har vi i alla fall velat ha den garantin, inteminst av principiella skäl. Jag viU gärna vitsorda vad herrJohansson i sade om samförståndet i utskottet i många frågor. Mendet finns uppenbarligen också en del frågor där vi inte kommer överens och dithör framför allt detta med utlandssvenskarna. sade attentusiasmen för rösträtt åt utlandssvenskar tycks vara större hos riksdagensledamöter än hos utlandssvenskarna själva. Vad är det för ett påstående? Vadbygger han det på? Jag och många med mig har inte aUs den erfarenheten. Jagskulle kunna vända på det hela genom att säga att bristen pä entusiasm förutlandssvenskarnas rösträtt är så påtaglig och så permanent inom socialdemokratinatt man söker efter en förklaringsgrund och om man börjar detta sökande kanskeman också finner en sådan. Rättvisan, , får icke varakvantitativ. Det kan väl inte sägas att utredningen förs åt sidan om manföriänger den gräns som finns från fem till . Det föregriper ju inteutredningens arbete med en permanent lösning på minsta sätt. Man bara flyttaren tidsgräns ett steg och det är något helt annat än att förbigå utredningen,. () kort genmäle: Låt mig först säga att den samrådsnämnd tillcentrala valmyndigheten som vi har föreslagit väl knappast kan medförakompetenskonflikter inom valmyndigheten eftersom denna nämnd enbart skall vararådgivande; den skaU inte ges några beslutsfunktioner. När det sedan gäller reglerna för att fastställa antaletmandat per valkrets sade i att detta inte var ettprincipiellt ställningstagande. Det tycker jag var glädjande. Jag skall ocksåförsöka uttrycka mig så, att vi inte hamnar i det läget att det blir låstapositioner i denna fråga, som inte gärna kan vara partiskiljande. Förslag tiU vallag, m. m. jag serdet är den en praktisk fråga. Om det nu skulle gå så illa att vi inte får denhär förnuftiga ändringen till stånd till val, så vill jag alltså inteuttrycka mig så att den förhindras till val bara därför att det råkarvara ett folkpartiförslag. De praktiska svårigheter som i Trollhättannämnde var i första hand att förslaget kommer sent, och det är riktigt. Detsammanhänger väl med att propositionen om vallagen har avlämnats sent och attdet finns ett antal punkter i vaUagen som skall tUlämpas ute i kommunerna.Detta är alltså ett relevant argument. Det andra exemplet på praktiska svårigheter som herrJohansson nämnde var däremot inte relevant, nämligen att de här reglerna hördeUiop med frågan om småpartispärr och ufiämningsmandat. Konstitutionsutskottethar redan tidigare förklarat att,det finns inget sådant samband. Vad KU sagtnär det gäUde frågan om hur många mandat man skulle ha i varje rUcsdagsvalkretsär att den fördelningsgrund som ligger närmast det teoretiskt bästaalternativet är antalet röstberättigade eftersom det står i en direkt relationtill antalet röstande. Lägger man i stället folkmängden tUl grund förmandatfördelningen, införs ännu en felkälla, nämligen antalet ejröstberättigade - barn, utlänningar m. fl. Redan på förhand tillskapar man dåen överrepresentation i valkretsar med många ej röstberättigade och enunderrepresentation i valkretsar med få ej röstberättigade. i TrolUiättan var antagligen ledamot avkonstitutionsutskottet när detta skrevs. Där har han i så fall de principiellaargumenten. Kvar står bara det praktiska argumentet att det "är för sentatt göra det", och det är ledsamt, men det är knappast motionärernas felatt vi har hamnat i det läget. Men jag vill ta fasta på uttalandet att dettaInte var ett principiellt ställningstagande. Det öppnar kanske dörren för enändring tUl 1976. HerrJOHANSSON i (s) kori genmäle: För att börja med det sista som har förts ini debatten så vill jag ytterligare understryka att här sker inga principiellabindningar på något sätt i fråga om reglerna för att fastställa antalet mandatper valkrets. Vi får komma igen och diskutera den saken som vi har gjort iandra frågor. Sedan har jag inte möjlighet att så här utan vidare konstateravem som först kom med detta förslag. Förslag har framlagts i den här riktningenunder , och om det är som är initiativtagare eller intelämnar jag helt därhän i detta sammanhang. Men vi kan inte bortse ifrån att viändå behöver ha litet tid på oss när vi genomför en ändring i detta avseende.Och det är mitt huvudskäl . Sedan anser jag att man behöver pröva detta idess sammanhang redan från början. TiU vill jag säga att jag har oftalätt att förstå argumentation. Kanske beror det på att vi båda har enkommunal bakgrund att falla tillbaka på. Men här har jag väldigt svårt attförstå honom. Då och då kommer och menar att vi måste ha ett bestämtmönster, strikta regler som fastställer. Här är ett sådant tillfälle.Det är klart att det kan bli diskussioner om detta ute i kommunerna, men dethar vi ju på en rad andra punkter. kommunalmännenklara ut detta lika väl som vi gör det här i . Men måsteförstå att när hans parti så ofta talar om att det mer än andra partierföreträder decentraliseringsprincipen i , blir man förvånad när partietdriver centralistiska tankegångar. Den som talar om decentralism bör intehemfalla åt centralism. Det stora skiljeämnet är utlandssvenskarnas rösträtt.Frågan är om vi skall genomföra ett provisorium eller inte. På dettasvarar jag nej med hänvisning till att det pågår en utredning på området. HerrHernelius försökte komma förbi den saken genom att säga att man utan vidare kanhöja gränsen från fem tUl nu och i övrigt avvakta utredningens förslag. Såvitt jag förstår skulle ett beslut om ett sådantprovisorium innebära att utredningen känner sig ganska bunden. Den skulle ivarje fall behöva utgå från att man skulle ha bestämmelsen om tio år.Utredningens arbete blir då inte så förutsättningslöst som vi förutsatte när vibegärde den. Förslag till vallag, m m. () kort genmäle: I den decentralistiska syn som vi inomcenterpartiet har ingår att när det gäller beslutsprocessen skall man hastrUcta lagregler för länsparlamenten och för de kommunalafullmäktigeförsamlingarna. Men vi viU ge dessa instanser beslutsfunktioner somtydligen långt överstiger vad socialdemokratin är beredd att gå med på. Jag tycker inte, i , att det skullevara alltför svårt att förstå den principiella deklaration som vi har avgivit.Reglerna rörande själva funktionen i dessa församlingar bör självklart varafastställda av riksdag, men viU att arbetsutrymmet ochkompetensen skall läggas ut på fältet, tUl länen och till kommunerna. () kort genmäle: i envisas med attutredningen om utlandssvenskarnas rösträtt skulle bli bunden av ett beslut omen tioårsgräns, i varje fall tiU just . Jag vill erinra omatt utredningen är förutsättningslös och alls inte bunden av någon nu ellersenare faststäUd tidsgräns. Den kan pröva sitt uppdrag helt oberoende av sådanagränser. Därmed faller det skälet för negativism, men han harsäkert andra. En del presenterade han, en del presenterade han inte. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Låt mig i anslutning till inläggkonstatera att i det här fallet ger socialdemokraterna tillsammans medfolkpartisterna ökade beslutsmöjligheter åt kommunerna. När det gäller utlandssvenskarna kan jag endast konstateraatt utredningen visserligen är formellt obunden - på den punkten håller jaghelt med - men jag skulle vilja se vilken opinion som uppstårinom eget parti och en del andra partier här i , omutredningen sedan kommer och föreslår andra bestämmelser som skulle rubba dentioårsgräns som vi nu provisoriskt hade fastställt. Förslag till vallag, m. m. HerrNILSSON i Agnas (m): Nobelpristagaren skriver i sinbok att han som läkare och forskare funnit attmänniskan tycks vara skapad för en rytm på sex verksamma dagar och en vUodag.Med ett sådant schema har hon största möjligheten att förverkliga sig själv. Den berömde mannens upptäckt på vetenskaplig väg har vibibelläsare funnit redan i skapelseberättelsen, där skaparen avsätter varsjunde dag till vila för människan. En blick i en vanlig enkel almanacka visarännu att följs av . I teorin, om än inte ipraktiken, har människan redan genom det vi kallar veckan normalt möjlighet attfölja den rytm hon är danad för och därmed nå optimalt välbefinnande. Tyvärr har vilodagen i praktiken tagits ifrån människan.Många betraktar det som en frigörelse från tradition och dogm och kanske frångammal kyrklig mossa. Som ser jag det som symtom Och somen del av en katastrof. Jag har ett antal gånger försökt förklara det här iriksdagen, nu senast genom motionen 1725 om dag för allmänna val. Enligtbetänkandet nr 49 har enhälligt avstyrkt motionen, ochnär lekmän och präst är så eniga kommer jag givetvis inte längre. Jag vill docktill kammarens protokoll anföra min protest mot att samhällets lagstiftareockså på denna punkt avviker från , från tro, från kyrkans läraoch praxis i 2 . En god vän skrev till mig i ett brev, som jag fick ,att han hade läst om den fysiska riksplaneringen. Han tyckte att vi behöverinte bara fysisk riksplanering utan även en andlig och, som han skriver, ensanering. Vi talar om de många mörka sidorna i vår samhällsbild. Vi kan inteförneka att brottsligheten ökar, att människorna är otrygga och plågade av Orooch stress, att den sociala anpassningen är svår för vår ungdom och för andra,att hem och skola är i kris. Vi vill alla bota det. Vi har många recept. För min delanser jag det vara kvacksalveri att föreslå något annat än en återgång tillkristendomen, och detta inte i något känslosamt prat, några uttalanden av partiernainför valet observera inför valet i synnerhet om de kristna värdena utangenom konkreta åtgärder. Ett besked i en lag om att har söndag och attsöndag är en vilodag skuUe vara ett memento, ett observandum. Jag är övertygadom att det skulle väcka tankar, förmodligen gensägelser. Det skulle bli debatt,men det skulle markera ett steg framåt mot människans lycka, mot en nyfrigörelse från hetsen och rastlösheten och tvånget att veckan ut och året runtvara s. k. verksam. Går det att ha allmänna val på en vardag? Ja, uppenbarligenalldeles utmärkt. Jag har inhämtat genom vår utmärkta upplysningstjänst att detgår bra i grannländerna. har folketingsval , och ävenkommunalvalen äger rum . I har man val tUl påsöndag och efterföljande måndag. Det går alltså för sig att undvika söndagenför en väljare som hellre vUl avge sin röst på en vardag. 1 är vardagenvaldag, eventuellt också söndagen före den dag som är valdag. Men alternativetdär innebär inte att folk rösiar , om man nu tar söndagen ianspråk, utan om valet sker , skall röstningenbörja först efter gudsfiänsttid, alltså . Kommunalvalen äger alltid rum påen måndag. Jag skall inte ta fler exempel utifrån världen. Det jag har sagt ärtillräckligt. Jag viU påminna om en debatt om helgdagarnasom skedde redan vid 1828, när dåtidens kulturradikaler framfördespörsmålet; Om man drar in en hel del helgdagar, varför kan man inte dra m demalla? Det var en greve den gången även grevar kan vara kulturradikala somhette och som såg till rikskassan, när han vUle avskaffa MarieBebådelsedagen, och himmelfärdsdag. Han motiveradeförslaget med att många arbetstimmar skulle vinnas för rikskassan.Prästeståndets svar den gången är värt att upprepas. Det är ypperligt. Logisktoch sakligt slår det ned grevens motivering, först med två skäl som inte härskall upprepas. Den som är Intresserad kan läsa prästeståndets replik iriksdagens protokoll. "Tredje skälet för motionen grundar sig på denbesparing av dagsverken, som skuUe uppkomma kring hela landet, därigenom attovannämnda Högtidsdagar antingen förflyttades eller avskaffades. Om detta skälfullföljes, som det kunde, så skulle det även tala för indragning av Söndagarnai allmänhet, varigenom besparingen otvivelaktigt bleve ännu större. MenUtskottet håller före, att en sådan beräkningsgrund icke är rätt lämplig viddenna och likartade frågor. Det håller före, att , Religion,Uppfostran, Lagstiftning, Regeringssätt, icke böra uppskattas på samma sätt somdess ekonomiska. Det håller före, att mänsklighetens högsta angelägenheter måstemätas efter en annan måttstock än den som över besparade dagsverken. Det hållerföre, att ett motsatt tänkesätt, om det bleve allmänt i landet, skulle vara ettav de säkraste och beklagligaste tecken tUl en börjande förruttnelse inomStatskroppen. Det håller slutligen före, att ett folk som vore så nogräknat omsin arbetsvinst, att det icke hade tid att frukta , snart även skulle saknatid att utbilda sina högre anlag, att rådpläga om sina högre angelägenheter ochatt mot utländskt våld försvara sin självständighet." Så långt alltså prästeståndets uttalande till riksdagensprotokoll den gången. Låt mig tala om att pennan hölls av den icke obekanteEsaias , vars namn torde vara okänt i vår historielösa tid dock inteför ledamöter. Jag vill gärna understryka hans ord om "mänsklighetenshögsta angelägenheter" och att "motsatt tänkesätt, om det bleveallmänt i landet, skulle vara ett av de säkraste och beklagligaste tecken börjande förruttnelse inom Statskroppen". Jag vill också gärna peka på att han slår fast att det ärfråga om gudsfruktan då det gäller söndagen. Att hålla helg, att fira söndag,att hålla vUodagen helig, det är gudsfruktan! säger man t. o. m. påkyrkligt håll att det är lappri, att det är en struntfråga och inte betydernågonting. Men jag menar att hade rätt - och han har hela kyrkani alla tider bakom sig. Den sanna kyrkan har alltid vetat och lärt ut det, ochdet har också den svenska staten en gång respekterat. Förruttnelsen i samhällskroppen har spritt sig, det kanman hålla med om, och mitt inlägg - som säkert är fruktlöst ur mångasynpunkter och som kan uppfattas nästan som ett slöseri med kammarens tid - ären 7 protokoll 1972. Förslag tiU vallag, m. m. Förslag till vallag, m. m. redovisningav vedertagna och enligt min och mångas mening riktiga skäl för att staten påallt sätt skall främja söndagens helgd, om den vill människans bästa. Jag har begärt ordet endast för att göranågra korta kommentarer. i Agnas frågar varför vi har valdag på ensöndag, och jag tror inte det beror på att vi har något emot kyrkan ellerreligionen, utan det har helt enkelt varit så att man alltid har svårt att fåloss dem som skall förrätta valet. Åtskilliga tiotusental människor skall jusitta i valnämnderna landet runt, och om man skulle lösgöra dem från sinaordinarie arbeten på en vardag skulle det vara både svårt och ganska kostsamt -man skulle få betala ersättning för förlorad arbetsinkomst osv. Vidare var den valtekniska utredningen tidigare inne påatt vi här i skulle ha det på samma sätt som i : man skulle fårösta under halva söndagen och . Men beslutade att viur kostnadssynpunkt skulle ha en valdag. Sedan är det inte bara val som får förrättas på söndagar.Åtskilliga tiotusental människor får stå i sin dagligasysselsättning, exempelvis vid järnbruken och pappersbruken där man harkontinuerlig drift. Om vi skulle ta upp den debatten skuUe säkert många anföraatt de helst vill ha söndagen som vilodag, men jag tror inte att det ärmöjligt. Jag tror också att de som vill gå till gudstjänsten även när det ärvaldag har möjlighet att göra det, eftersom gudsfiänsten i regel pågår en timmepå söndagen. Man hinner alltså både välja och besöka gudsfiänstlokalen. Vi hade väntat att skulle ha fått taställning till ett förslag om maskinell bearbetning av valmaterialet så att vifått ett definitivt valresultat redan på valnatten - det är ju allaintresserade av. Eftersom tre val förrättas hade det från arbetssynpunkt förlänsstyrelser och många andra varit bäst om vi fått en maskinell bearbetning.Alla vet att det förslag som valtekniska utredningen lade fram sköts sönder,särskilt av den myndighet som skall övervaka valet, trots att systemet testatsi många val, framför allt i kårval och i val till värnpliktsriksdagen. Naturligtvis är inget så fulländat att det inte kan uppstånågot fel, men det maskinella förfarande som föreslogs innebar dock att bakomvarje röst fanns en handling, ett valkort. Om maskinerna hade strejkat kundeman alltså ha räknat röstsedlarna. Det hade inte varit som på andra håll, därdet bara finns elektroniska impulser. hade emellertid inte mycket attvälja på när den övervakande myndigheten inte ansåg det möjligt att genomföraförslaget. Vi måste dock säkerligen få fram en maskinellbearbetning. Länsstyrelserna har mycket att göra. Skall nu tre gemensamma valplus kyrkofuUmäktigevalen förrättas blir många länsstyrelser överhopade avarbete . och många andra har tagit upp frågan omutlandssvenskarna. Vi vet inte hur många utlandssvenskar det finns.