prot · FV0953 · 1972-12-31 00:00:00 — Det kommer inte från utan från andra håll, men vislaktar renarna och köttet försäljs sedan här i vårt land och konsumeras avmänniskorna. Radioaktiviteten sprids aUtså vidare från växterna genomdjuren ut till människorna. Och man kan säga att den transporten går ännu merdirekt från spannmålen till bagerierna genom brödet ut till konsumenterna. Eftersom huvudparten av vår föda kommer från de områdendär forskningsverksamhet bedrivs, alltså inom jordbruksproduktionenoch trädgårdsodlingen, är den radiobiologiska forskningen givetvis av allrastörsta betydelse. Visst finns det också andra viktiga områden där motsvarandeslag av forskning bör och måste bedrivas, men som jag tidigare sade får vi inteförsumma att förstärka den forskning vi redan har och som vi tillmäter så storbetydelse, nämligen forskningen vid . Det är att hoppas attvi sedan successivt skall kunna utvidga forskningen även vid andra institutioner. Vi kommer sannolikt själva en gång att bygga ut vårkraftproduktion genom atomkraftverk, och det kommer i så fall att innebära attriskerna ökar för sådan infUtration av våra livsmedelsproducerande marker somjag här talat om. Om vi nu genom ökade forskningsinsatser kanförebygga, minska eller kanske t. o. m. eliminera de riskerna, så har vi gjortbetydande framsteg på ett för oss alla livsviktigt område. Därför ber jag, att få yrka bifall till utskottetshemställan på den punkten. Sedan vill jag också ägna litet tid åt reservationen 4 b,i vilken yrkas på en förstärkning av byggnadsundervisningen vidlantbmkshögskolan. En av de mest aktuella åtgärderna när det gällerrationaliseringen inom jordbruket är utan tvivel en förbättring av ekonomibyggnaderna.Allteftersom sammanläggningen av jordbmk fortskrider och gårdarna blir störreblir det aktuellt med större byggnader. Det är också nödvändigt med enmodernisering av ett stort antal ekonomibyggnader, framför allt dånötkreatursstallarna, för att tillfredsställa kravet på ökad mjölkproduktion.Men tyvärr bromsas denna upprustning av de höga byggnadskostnaderna.Jordbrukarna anser sig helt enkelt inte ha råd att anlita fackkunnigarbetskraft för sådana byggnadsarbeten och den arbetskraften står knappastheller till förfogande när man vill ha den. Den enda möjligheten är därför förde flesta jordbrukare att försöka bygga i egen regi, och så sker också i mycketstor utsträckning. Det är framför allt de yngre jordbmkarna som bygger själva.Men här saknar man den rådgivning som skuUe vara önskvärd;rådgivningsverksamheten behöver förbättras och utvidgas. Det kan bäst ske genomen upprustning av undervisningen i byggnadslära vid , därjordbrukets rådgivare i allmänhet utbildas. Det är inte så lyckUgt som påstod då hontalade om att man hade så och så många lärare tillgängliga. Tvärtom är detenligt högskolans egen uppgift så att man saknar tillräckliga resurser för en sådanönskvärd utbUdning. Någon lärartjänst finns inte, utanundervisningen på detta viktiga område upprätthålls provisoriskt genomanlitandet av andra anslag. Det kan man på grund av medelsbrist inte fortsättamed i längden, säger man. Det är självklart att ett sådant tillstånd ärotillfredsställande med hänsyn dels till den betydelse som rationaliseringen avjordbmkets byggnadsbestånd har, dels tUl nödvändigheten av att i så storutsträckning utnyttja den egna arbetskraften vid dessa byggnadsarbeten. Jag berdärför att få yrka bifall till förevarande reservation. den 6 aprU 1972 FruTHEORIN (s); Till i Skegrie vill jag säga attnågon operation övertalning riktad mot knappast förekommit från minsida. Jag hyser heller inte något hopp att kunna övertala , varesig med charm eller med fakta, att ändra uppfattning i denna sak. Det finnsdock anledning att påpeka den inkonsekvens som präglar framför alltcenterpartiets agerande på denna punkt. När det föreligger centermotioner ärdet enligt synsätt riktigt att tillsätter tjänster det gäller motionen om en professur i radiobiologi, lika väl som motionen ominrättande av tjänster rörande lantbrukets byggnadsteknik men när det gällermittenkollegan, , motion om en biträdande professur i fodermedels-och mjölkhygien är det inte längre lika rätt. Jag vill påpeka att det endast är socialdemokraterna somhela vägen följt en konsekvent linje. Låt mig sedan bara beträffande sista yrkandeom bifall till reservation 4 b påpeka vad jag tidigare sade, nämligen att det iårets budget inte funnits utrymme för de tjänster som föreslagits och attundervisningen upprätthålls med en extra universitetslektor ochtre amanuenser. Vi kan ha olika uppfattningar om hur snabbt man bör gå fram,men enUgt vårt förmenande har det inte förelegat någon möjlighet att inrättadessa tjänster , och därför har utskottet avstyrkt motion 265. Jag vidhåller detta avslagsyrkande och yrkar bifall tillutskottets hemställan i denna del. Normalt skulle vi naturligtvis inte ägnat sålång tid åt en fråga som endast rör uppflyttning av en tjänst i en högrelönegrad det erkände också i Skegrie i sitt anförande. Att jagändå tar till orda beror på att man av vad jordbmksutskottets vördadeordförande sade fick intrycket att det inte görs någonting för denradiobiologiska forskningen. Låt mig fästa uppmärksamheten på att det äger rum enmycket intensiv forskning på detta område. Trots att vi skall flytta utveterinärhögskolan till har vi vid högskolan låtit färdigställa ettprovisoriskt isotopstaU för där det pågår radiobiologiskforskning av utfodring. Vidare bedrivs det en försöksverksamhet i justi samarbete mellan och . Allt detta sker iavvaktan på den slutgiltiga integreringen av de båda institutionerna. Jag menar alltså att det är fel att säga att ingentinggörs, om man inte ombildar den här tjänsten till ordinarie. Men det var vadherr i Skegrie ville påstå. säger att majoriteten endast begäratt tjänsten blir ordinarie och att det kostar . Är det bara frågaom detta, bör det inte vara som tar ställning till saken, fru talman. i Skegrie (c) kort genmäle: Jordbruksministern säger att det framgår avmitt anförande att tillkomsten av en ordinarie tjänst saknar betydelse. Jagvill bestämt påstå att jag inte framfört en sådan tankegång. Det har varitjordbruksministerns negativa synsätt som har förvillat honom i det avseendet.Men det är intressant att han talar om att man håller på att bygga ut denradiobiologiska institutionen vid . Då man kostar på en sådan utbyggnadtycker jag det är fullt logiskt att man också förser institutionen med enordinarie professorstjänst. Vad beträffar de är det lantbrukshögskolanseget krav, som de har framfört i sin petita. De är tydligen nöjda med att få depengarna och att tjänsten blir ordinarie. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall till utskottetshemställan. Jag vet inte om jag uttryckt mig oklart. Mendå jag talade om den verksamhet som pågår vid menade jag attden sker under en professors ledning i det här ämnet. Och vad beträffarutbyggnaden av det provisoriska isotopstallet så finns det redan en fullständigpersonaluppsättning och allt vad man behöver för att klara sig. Men det är inte vid man bygger ut. Vad man skallgöra är att verkställa det riksdagsbeslut, som i Skegrie stårbakom, nämligen att flytta ut hela dit. Det tar tid. Undertiden bedriver vi den här verksamheten provisoriskt vid veterinärhögskolan.Sedan är det meningen att det skall inrättas en gemensam radiobiologiska verksamhet, och det är i avvaktan på det som jagmenar att man kan ta det litet lugnt. Jag vidhåller att jag direkt citerade den vördadeordföranden i jordbruksutskottet då han säger att "vi begär endast attdenna tjänst blir ordinarie". Är det bara detta saken gäller vUl jag intelängre vara med och diskutera frågan. i Skegrie (c) kort genmäle: Det är inget annat vi begär än att denbiträdande professorstjänsten ändras till en ordinarie professorstjänst. Omherr statsrådet tycker att det är en liten begäran så borde han kunnarekommendera sina partivänner att rösta för den. gör mycket störreändringar . den 6 aprU 1972 HerrSTRÖMBERG (fp): Vem som är innehavare av en tjänst är ganskaintresselöst. Det väsentliga är att en viktig forskningsgren inom miljöområdettUlförs välbehövlig förstärkning. Om man inrättar en professur så innebär dettaatt ämnet i flera avseenden får en förstärkning. Denna förstärkning behöverfodermedelshygienen. Det förslag som har lagt fram innebär engaranti för fortsatt forskning för dem som redan är verksamma inom dettaområde. Det hör också hit att det tillämpade ämnet inom denna disciplin inte ärtillgodosett i andra professurer. Att nu inte begärt en ny tjänst utan enändring av en redan befintlig tjänst innebär inget avsteg i princip frånlantbmkshögskolans begäran om förstärkning utan bara ett annat och enligt minuppfattning betydligt enklare sätt att tackla problemet. Dessutom är det någotbilligare. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 a av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruTheorin begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 24 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 4 a av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemstäUan bifölls. Mom. 3 och 5 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 b av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer jordbruksutskottets hemställan i betänkandenr 1 punkten 24 mom. 3 och 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 4 b av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen.Då i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 c av och iBokenäs, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 24 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 c av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade (punkten G 16, s.105) föreslagit att till Jordbruksforskning för /73anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:1238 av m. fl. (fp, c) varihemställts att beslutade att till Jordbruksforskning (bil. 11, G 16) anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj ;ts förslag med förhöjtreservationsanslag om , dels motionen 1972:1267 av m. fl. (m, c,fp). 1. lämnade motionen1972:1267 utan åtgärd, 2. med bifall tUlKungl. Maj :ts förslag och med avslag på motionen 1972:1238 tUlJordbruksforskning för /73 anvisade ett reservationsanslag av . 5. av () och i (fp),som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1972:1238 tUl Jordbruksforskning för /73 anvisadeett reservationsanslag av . Vid denna punkt hade avgivits ett särskilt yttrande avherr () och (). HerrBERNDTSSON i (fp): Vid punkten 29, som handlar omjordbruksforskning, har fogats en reservation, nr 5, som föranletts av motionen1 238 av m. fl. I motionen framhålles angelägenheten av att få frambiologiska bekämpningsmetoder som ersättning för de kemiska biocider som nuförekommer. Vidare betonas att det på detta område finns angelägna uppgifterför en fortsatt grundforskning innan man kommer fram till metoder som äreffektiva och icke behäftade med sådana egenskaper som kan ge skadligabieffekter. Kraven på en giftfriare miljö och en giftfriare kvalitethos både animalisk och vegetabUisk föda reses med allt större kraft från alltstörre grupper av befolkningen. Det är inte bara jordbrukarna själva som harberättigade krav på att forskningen skall ge dem tillförlitliga svar påfrågan vilka bekämpningsmetoder de bör använda för att begränsa skador på jordoch skörd, utan även konsumenterna reser med all rätt krav på att få matvarorsom är så giftfria som möjligt. Det finnsingen möjlighet att tillfredsställa dessa önskemål, om inte forskningenfår tillräckliga resurser för att arbeta fram nya resultat på jordbruketsområde. I själva verket råder väl inga delade meningar i sakfråganmellan utskottsmajoritet och reservanter. Vad som skiljer oss åt äruppfattningen om anslagssummans storlek; motionärer och reservanter anser attriksdagen i denna mycket angelägna fråga bör följa den begäran som framställtsav statens råd för skogs- och jordbruksforskning om att det föreslagna beloppetbör utgå. Med detta vill jag yrka bifaU till reservationen 5. HerrLOTHIGIUS (m): I samband med att vi diskuterat jordbruket harvi tidigare i haft uppe frågor om giftfria produkteroch biocider. Några av oss har väckt en mycket anspråkslös men ganska långmotion som velat ta upp dessa problemställningar. Vi kan inte komma ifrån attdessa problem är mycket viktiga, och vi tycker också, att det här inom såvälutskottet som kammaren finns en konservatism, som vi skulle vilja ändra på. Vi har i vår motion tagit upp växtskyddsfrågorna och inågra punkter begärt bl. a, en undersökning över bekämpningens ekonomi vidangrepp av olika skadegörare. Vi har begärt en mera rationell och miljöinriktadprövning av nyare kemiska medel i fältförsök, en väsentlig utvidgning av deresistensbiologiska undersökningar som av växtskyddsanstalten upptagits isamarbete med landets växtförädlingsanstalter i avsikt att nedbringa behovet avbekämpningsinsatser, ett fördjupat studium av metoder som avser att bygga uppsjukdomsfritt förökningsmaterial, mera omfattande försök i samarbete medlantbrukshögskolan rörande växtföljdens och andra odlingstekniska faktorersinflytande på skadegörarföre-komsten. Vi framhåller att inom den biologiskabekämpningen, där skadegörarnas naturliga fiender utnyttjas, tillmätsinsektspatogenerna särskilt intresse, och vi har talat om att anstaltens resurserför informations- och rådgivningsarbete är otillräckliga. Vi talar också ombekämpningen av skadegörare osv. Ett särskUt avsnitt gäller giftfritt odlade produkter. Mankan inte komma ifrån att vi med anledning av den miljödebatt som pågår och dehändelser som inträffat i utlandet och här hemma fått ett mycket stortkonsumentintresse förgiftfritt odlade produkter. När utskottet behandlar dessa frågor, säger man att detöver huvud taget inte går att driva ett jordbmk utan att använda olika formerav gifter osv. Men det är inte detta det är fråga om. Det är frågan om attförsöka komma fram till en bättre biologisk balans än den man för närvarandehar. Vi vet hur människor blir alltmera rädda för den situation som inträderäven på livsmedelssidan. Vi får eller åtminstone rapporterom händelseförlopp där man skyller sjukdomar och annat på olika orsaker pålivsmedelssidan. När det nu är så och konsumenterna möter ett stort utbudav produkter, är det också ganska väsentligt att man ser till att det finns enproduktionskontroll och auktorisation på det här området, att konsumenternainte blir lurade när det gäller att få så långt möjligt giftfria livsmedel.Ofta är det familjer som har en liten budget att röra sig med, som är angelägnaom att deras barn skall få en riktig föda utan några bieffekter. Då är detganska nödvändigt att samhället försöker ordna någon form av kontroll på dettaområde. Otvivelaktigt förekommer falsarier som innebär att människorna blirlurade på det här området. Det är också detta vi har velat ta fram. Det ärnödvändigt att försöka hitta en sådan produktionskontroll. Vi har en rad jordbrukare i det här landet som börjatövergå till den biologiskt balanserade odlingsformen. Oberoende av vad detförnämliga jordbruksutskottet säger, drivs jordbmkarna åt det hållet. Det kanför många småbrukare vara ett sätt att klara sin situation. Frän utlandet har vi erfarenheter i så stor utsträckningatt vi kan ge bevis för att det går att driva jordbruk under sådana former. Detfinns över 700 gårdar i t. ex. Jag var ute med enforskningsgrupp av framstående svenska forskare som jordbruksutskottetsrepresentanter väl känner, från forskningschefen på naturvärdsverket tillprofessorer på , och vi tittade på dessa odlingsformer iSchweiz, och . Vi såg att det med utmärkta resultat gick attdriva jordbmket utan konstgödsel. Man använde i stället t. ex. fosfat och kalkmedelav olika slag, och man hade en växtföljd av annan art. Och man åstadkomprodukter som ute i handeln, i de stora livsmedelskedjorna, kunde presenterassom fria från gifter, eftersom man alltså inte använde biocider. Jag har en känsla av att jordbmksministern har fattat dethär ganska väl, har man i de petita som kommit fram tagit upp dessaproblemställningar, och därför är jag övertygad om att det här kommer såsmåningom. Jag hade kanske väntat mig att utskottet skulle tagit litetmer allvarligt på dessa problem. Det är en fråga som kommer och som vi inte kanundgå. Därför är det enligt mitt förmenande riktigt att man försöker skapa enordning som gör att man å ena sidan hjälper konsumenten att fä den vara hanvill ha och å andra sidan hjälper dem som försöker med denna odlingsform genomproduktionsrådgivning,och sådant. Man måste också finna en kontrollform. Detta var vad vi ville föra fram i vår motion. Det harblivit ett särskilt yttrande, inte någon reservation, och jag har alltsåingenting att stödja mig på. Kammarens ärade ledamöter kan dock vara övertygadeom att en allt större grupp av allmänheten och bland riksdagsmännen kommer attintressera sig för och kräva en annan arbetsform på detta område än vi har . den 6 aprU 1972 FruHAMBRAEUS (c); Motionerna 1238 och 1267 tar upp frågan omtillräckliga anslag till forskning för att ersätta kemiska bekämpningsmedel medbiologiska och för att stimulera en mer naturenlig odling. Synen pä jordens naturtillgångar håller på att förändras.Människan har i historien möjlighet att rubba balansen ibiosfären så att allt liv på jorden hotas. Vid livsmedelsverket pågårundersökningar över miljögifter i bröstmjölk. Man har bl. a. funnithalter av den 6 aprU 1972 DDT ochdieldrin som är 2-4 gånger högre än WHO:s normer för högsta godtagbara intag. Den mängd nya kemikalier som sprids i naturen på olikavägar utgör ett problem som vetenskapen saknar möjligheter attöverblicka. Man vet inte hur de olika kemikalierna verkar tillsammans, om dehar genetiska effekter eller hur de transporteras i naturen. Forskningen måstefå ökade resurser att undersöka de ekologiska sammanhangen. Och till dessforskningen funnit kunskap nog att garantera ämnenas oskadlighet i naturen vidföreskriven användning bör produktionen av nya ämnen begränsas i störstamöjliga utsträckning. Kanske kommer man fram till att det i själva verket äromöjligt att överblicka konsekvenserna av kemikaliernas inverkan på miljön. Dåär det enligt min mening bara en slutsats vi kan dra, om vi känner ansvar införkommande generationer, nämligen att detta med att producera nya syntetiskaämnen i snabb takt var ett misstag, en återvändsgränd inom teknologin, som detgäller att med teknologins uppfinningsrikedom ta sig ur. Det kan inte vara vettigtatt tillåta nya riskabla ämnen, bara för att forskningen inte kan bevisa att deär farliga. Den omvända bevisbördan är den enda rimliga. Inom jordbruket, som vi närmast diskuterar i dessamotioner, finns redan nu metoder att slippa riskerna med den kemiskabekämpningen och gödslingen. Man kan använda metoder som främjar jordens egenalstringskraft, genom att stimulera det liv i jorden som är till fördel för detman vill odla. Och man kan använda sig av biologiska bekämpningsmetoder, dvs.naturens egna. Dessa metoder finns redan i användning på många håll i världen,också i vårt land. Men de behöver utvecklas och göras effektivare om prisernapå jordbmksprodukter skall kunna hållas nere. Det är därför viktigt att statensråd för skogs- och jordbmksforsk-ning får de pengar rådet anser sig behöva föratt intensifiera forskningen på detta område, vilket föreslagits i motionen1238. Efterfrågan på produkter som odlas med sådana naturenligametoder ökar. Det finns också intresse bland jordbrukare att böria sådanbiologiskt balanserad odling. Samhället har en väl utbyggd apparat när detgäller rådgivning inom jordbruket. Det är viktigt att denna kompletteras medproduktionsrådgivning och kontroll av giftfri odling, om inte annat så därföratt både konsumenter och producenter önskar det. Naturligast vore att dettaorganiserades genom ett kollegium inom , som föreslås imotionen 1267. Departementschefen och utskottets majoritet har prutat påanslagen till statens råd för skogs- och jordbruksforskning. Det behövstydligen en allt aktivare opinion i vårt land, för att något skall hända inomrimlig tid. i Skegrie (c); Vad gäller den reservation som talar för, nr 5, så har ju utskottet i det sammanhanget uttalat attdet anser att forskningen på detta område bör få de resurser som är nödvändiga.Men vi säger också att anslaget bör avvägas gentemot andra angelägenheter ochfördelas av statens råd för skogs-och jordbruksforskning som bör hamöjligheter att överblicka hela detta område. hade ju forskningsrådet begärt en höjning av anslaget från nuvarande7 245 000 till 8 331 000 eller i stort sett , Kungl. Maj:t hargått med på 10 procents höjning, och det är ju en ganska god bit på vägen. Detbör alltså, som utskottets majoritet har sett det, finnas möjligheter för rådetatt inom ramen av detta belopp inrymma även medel för forskning på det nu aktuellaområdet. Den fråga som tog upp, biologisk bekämpningoch biologiskt balanserad eller biodynamisk odling, aren gammal bekant. Jag viUemellertid bestämt bestrida ' påstående att utskottet inte hartagit allvariigt på denna fråga. Det framgår ju fullständigt klart attutskottet anser att det är ett mycket viktigt område vi här rör oss på. Detgäller emellertid här liksom på så många andra liknande områden att avvägamellan det som är miljömässigt eftertraktansvärt och det som är ekonomiskt ochpraktiskt möjligt. Därför är utskottet positivt inställt till forskningen pådetta område, och utskottet understryker nödvändigheten av att kemiskabekämpningsmedel handhas på ett sådant sätt att skadliga biverkningar kanundvikas. Men framhåller utskottet att vi än så länge, påforskningens nuvarande ståndpunkt, är nödsakade att använda sådanabekämpningsmedel. Vi är också nödsakade att använda konstgödselmedel i ickeringa omfattning, om vi vill upprätthålla en tillräcklig självförsörjning. Tyvärr har det gått troll i begreppet "giftfriodling", dvs. sådan odling där kemiska preparat undvikes och där naturliggödsel skall användas i stället för konstgödsel. Helt giftfri kan ingen odlingvara, i varje fall om den bedrivs på friland. Man kan nämligen inte freda sigför det nedfall som kommer från luften. Jag har tidigare här talat om detradioaktiva nedfallet, men det förekommer också nedfall av bly, av svavel ochav flera andra kemiska ämnen, och man har ingen möjlighet att freda sig fördetta. 1 så fall får man gå fram på andra vägar och söka förhindra att giftersprids i luften. Begreppet giftfri odling har därför tyvärr blivitmissbrukat. Överdriven propaganda för vad man kallar giftfria produkter kandessutom lätt framkalla skrämsel, och gör det också hos en hel del människor.Framför allt är det de äldre som blir uppskrämda.