prot · FV0985 · 1972-12-31 00:00:00 — De farhågor som många av oss hade i fråga omannons-skaftens verkningar har blivit besannade.Tidningsutgivare-föreningens undersökningsmaterial bekräftar alt annonsskallenvar ell dråpslag emot pressen. Def är också klariagt att annonsskalten inleminst hårt drabbar jusl andratidningarna, som man ville stödja. pressen har fått def ännu svårare motiverar nu isin fur en ny pålaga för att kunna finansiera etl ökat stöd till pressen. Denpålagan kommer också alt i viss utsträckning drabba just pressen. Visserligenär syftet med reklamskatten inte bara att få presstöd finansierat-finansministern vill ju också gärna få reklamens omfatlning begränsad, men delfinns ingen som helst garanti för att skatten särskilt tirabbar just den stortupplagda reklamen. En undersökning som gjorts om annonsskaften visar jutvärtom att del är småannonserna och de små och nredelsfora företagen somsärskilt drabbats av annonsskalten. Del är klart atl vi alla kan "lycka till" en delom reklamens utformning. Om jag personligen kunde få mina önskemåltillgodosedda, skulle naturligtvis t. ex. all könsrollsreaklit)när reklam avtypen "ur för män som slyr världens öden" rensas bort. Men den typenligger del kanske inle så nära lill hands för finansrrrinistern all reageramol. Jag kan tlärernol inte alls förslå värdel av all begränsa sakupplysning omt. ex. korv och aiitt)niobiler, även om man naluriiglvis mycket väl skullekunna läsa den informationen rned nrindre bokstäver. Bara dessa exempel visar emellertid hur lätt det är allvara tyckare pä detta t)rrrråde. Och onr förlåter mig, vill jag beClud bevara oss för någon övertyckare i samhällef, som skall bestämma för allaoss andra vad vi skall läsa och med hur slora bokstäver vi skall läsa det. Enhell annan sak är all bevaka att reklamen inle innehåller vilseledande ellerdirekt felaktig information, men det problemet blir ju inle det minsta löslgenom reklamskatt. T. t), rn. utskottets majoritet har mycket negativt altsäga om reklamskattens utformning. Beskaltningsmyndighelerna kommer, sägerrnan, att ställas inför betydande svårigheter vid lillämpningen. Och så talarman om en hel del av svårigheterna och gör också en hel del ändringar. Reaklit)iiernafrån branschen har varil myckel liårtla och enlytliga. Nr 85 så genonrgående negativremissopinion möter väl sällan ett förslag. som tror alt det bara är fråga om synpunkter som dikteratsav 24 ,,-igT7 profitintressen är verkligen illa informerad. Inle minst härd har reak- ------- ;----------- tionenvaril från de anställda inom den grafiska branschen. öKatt pareKtain, .... redan med sysselsättningssvårigheter. uppsägningarhota, och man befarar en stor flykt till tryckerier utanför vårt lands gränser.Hur blir då reklamens omfattning begränsad, och hur blir del då några pengaralt stödja pressen med? Eftersom inle regeringsförslagel bekymrar sig mycket ornverkningarna, finns inte heller de här frågorna analyserade. Men att beskattaden reklam som har gjorts i utlandet torde inte vara enkelt. Generaltullstyrelsenhar ju påpekat svårigheterna vid import, och det finns dessutom internationellaöverenskommelser som torde hindra detta. Är infe regeringen bekymrad över den ökade arbetslöshetsom kommer atl drabba den grafiska branschen, och kommer det inte att behövasytteriigare pengar för atl hjälpa de arbetslösa i den grafiska branschen? Några få ord vill jag säga också om presstödet. Det måsteväl ändå upplevas som en komplikation att nästan lika slora tidningar på sammaort blir så olika behandlade, att den ena tidningen får flera miljoner och denandra ingenting. Ändå är detta enligt milt sätt alt se ett litet problem blandde många som finns i det här komplexet. Ett av problemen är att tillskaparegler som ger större rättvisa och eliminerar det godtycke som är en direklföljd av de nuvarande reglerna. Den särskilt generösa tillämpningen av 17 § ipresstödskungörelsen, som beslutade om, har i praktikeninte visat sig vara mera effektiv än att exempelvis tidningar, som ärförstatidning på en liten orl men kämpar i hård konkurrens med större tidningari en näraliggande storstad, löper risken all dömas ul tlärför all intetillräcklig hänsyn tas till hela spridningsområdet. Jag skulle kunna ta exempel pä en ratl andra sådana härdelproblem, men jag skall i stället metl några ord beröra det selektiva presstödetsom sädanl. Alla bekänner sig ju lill den fria opinronsbildningen - i princip och alla vill ha etl presstöd. Del är inga diskussioner på den punkten. Därförhar ocksä ändringsförslagen i huvudsak mer eller mindre gälltdetaljer. Men det finns enligt min mening anledning alt se litet närmare päjusl karaktären av det selekliva pressföd sorrr vi nu har. Generella stödåtgärder har socialdemokralerna inte velatacceptera. Del finns ju annars där en rad möjligheter alt komma fram. Och skapar man det här som man kallar selektiva stödet för atl ge pengar just där de behövs. Det skall ju inte finnas några lönsamhetskrilerier, när man bestämmer över vart pengarna skall gå, och del får jag inom parentes sagt hoppas att alla makter skyddar oss ifrån, ty skulle vi böfia ge ett stöd vars storlek stod i direkt relation lill förlusterna vore del ganska ödesdigert. Men resultatet blir atl man har ell stöd som inom vissa selektiva ramar är generellt utformat. Del blir varken hackat eller målet av etl sådant system. Del är ell låtsasriktigl systern, sonr sätter konkurrensen ur spel, sorn i vissa fall hjälper förelag eller företagare rned mycket god ekonomi 14 och som lämnar andra med storaekonomiska svårigheter helt utan hjälp. Def slårmed andra ord blint, men man uppehåller en fiktion av att man stöder där detbehövs. På sådana vägar stöder man inte en friopinionsbildning. Det skulle vara mycket renare och riktigare alt välja olikagenerella stödformer och också våga säga utåt att det är generellt. Presstödetbör enligt min mening göras om från grunden, och hur riktigt det är med justgenerella åtgärder har jag blivil fullständigt övertygad om genom milt arbete ipresstödsnämnden. Finansministern brukar inte ha stor respekt förulredningar eller över huvud taget för andra människors mening. Reklamskattenföreslår han tvärtemot en ovanligt massiv remissopinion. Har finansministernmöjligen tänkt på hur ambitiösa remissinstanser kan uppleva def aff lägga neren massa arbete på något som är så helt meningslöst som att ge finansministernsynpunkter? Finansministern vet ju ändå alltid bäst själv vad som är klokt ochförståndigt i livet. Presstödet skulle ses över genom en konirnitté somriksdagen beslutade. Varför har den kommittén ännu fram tilldenna dag inte tillkommit? skulle verkligen ha haft god nyttaav kompletterande vägledande anvisningar som hade kunnat vara klara införarbetet delta år. När kommer utredningen? Hur länge skall den ytterligareförhalas? Vi fick en annonsskatt för att kunna finansiera ettolyckligt utformat presstöd. .Annonsskalten slt-)g hårt mol tidningarna ochföranleder ett ökat presstöd. kommer reklamskallen för att finansieraökningen av stödet. Reklamskatten slår hårt också mot pressen. tordedärför pressen komma all behöva en ytterligare ökning av presstödet. Vilken nypålaga skall hittas på då för att finansiera den ökningen? Specialdesfinalioner i skattesystemet är enligt min meningen olycka, och glädjande nog används de sällan, men särskilt olyckligt blir detom specialdestinationerna får den utformningen alt de drabbar just dem sonr deskall stödja. Jag vill därför , herr talman, fråga om finansministernskulle kunna fundera om från grunden i stället. I det mänskliga umgänget tillvinner- sig människor alllidrespekt orn de har storlek nog att erkänna ell misstag, all väga säga att maninte är ofelbar, och jag är övertygad om atl samma principer gäller även förfinansrrrinistrar. Om finansrrrinistern vore här, skulle jag fråga hononr omhan inte skulle kunna tänka sig atl komma och säga: Okay, jag gjorde fel förraåret. Den här karusellen som jag har saft i gång, den är infe vettig, men ärjag beredd att tänka om från grunden - och det kan ju ske försl och främst inomden utredning sorrr är aviserad och tidigare av beslutad. Etl sådant ställningstagande skulle tillvinna sig storrespekt och aktning, och jag tror inle alt det skulle möta någon kritik. Jagvill gärna vara den första alt delta i hyllningskören på en sådan punkt. Jag yrkar, herr talman, avslag på förslaget om reklamskattoch annonsskatt enligt reservationen 1 i skatteutskottets betänkande. Skatt på reklam, m. m. Nr 85 (): Onsdaeen den ''' ''''''"'"'' Varför skall det vara så fint att producera, när det 24 mai1972 tydligen är så full att .sälja sina produkter? Den frågan har en -------------------- socialdemokratisk chefredaktör ställt i samband med sin kamp mot Skatt påreklam, införande av en reklamskatt iSverige. Svaret på frågan är ganska enkelt.Liksom pä andra områden har alldeles för många människor en fullständigtfelaktig uppfattning om säljandels funktion i marknadsekonomin. Tyvärr tycksfinansministern till stor del bygga sin argumentering just på denna okunnighetnär han försöker sälja sin idé om en reklamskatt, som skall finansiera ett ioch för sig välbehövligt presstöd. Den gamla, inneboende skepsis sorn finnsrnot allt säljande har utnyttjats till bristningsgränsen, när visatupp helsidesannonser för såväl grävmaskiner som livsmedel. Som reklamman harherr Sträng därmed på ett övertygande sätt visat att behovet av en saneradpolitisk reklam för en dålig produkt är myckel stort. Alltsedan vi böfiade producera varor av olika slag harbehtjvet av att saluföra dern funnits. Men de som har sysslat rned att saluföradem har alllid betraktats med en viss misstänksamhet. Det har liksom inteansetts "fint" att sälja; därför har köpmän och handlande oflabetraktats som ett skrå som man har sett ned pä. Varför lät exempelvisShakespeare en invandrad bli en avskyvärd huvudperson i elt av sinaberömda skådespel? Man kan sammanfatta hela problematiken i en enda mening:En vara har inget bytesvärde om den inte efterfrågas, och man kan endast säljaen vara om konsumenlen tror sig ha någon nytta av den. Detta är ganskasjälvklart, och därmed borde def även vara självklart att reklamen är en del avproduktionen - inle någol helt ovidkommande, avsett alt förvilla och vilseleda. Låt mig här, herr talman, inskjuta atl det säkerligenförekommer överdrifter, och många exempel på misslyckad reklam kan utansvårighet exponeras. Jag skall be att fä bidra med ett sådant exempel. Jagvisar del på TV-skärmen, så att det syns bättre. Man kan fråga sig vad del är för sorls reklam som ettstatligt bolag gör. Vatl har en ganska antik väckarklocka med numeriskaverktygsmaskiner alt göra? Som reklam för SML, som del här gäller, kan den noganses helt nrisslyckad. Men måhända finns det en undermening i alla fall. Ornnran finkammar texten kan man läsa följande: "Dålig lönsamhet och enorationell produktion ger ännu större hål" (än investeringar i modernaverktygsmaskiner). "Den orationella produktionen kan slå igen portarnahelt." - Krasst men sant. Som information om tillståndet hos SMT är annonsenkorrekt, fast troligen har ingen läst texten på det sättet. Dessutom har SMl'sluppit atl hell slå igen portarna på grund av orationell produktion och dåliglönsamhet, därför att rrran tillhör Statsföretag och därmed fått koncernbidragsom rätldar företaget. Det sägsfrån många håll atl våra reklarrrkostnader är alldeles för höga. Sanningenlortle i stället vara den atf internationellt sett har vi ganska All beloppen ökar i elt organiserat 16 samhälle med växande produktion ärganska naturligt. Del kan inte kallas slöserimed knappa medel, eftersom det blir allt svårare att få Nr 85 avsättning för varje produktionsökning. Lrågan är i stället om inte vår o, j marknadsföringde varit alltför liten, eftersom vi har en reell -,. . ,q,.,~ arbetslöshetpå bortåt 200 000 personer. Del om något är väl ell slöseri 1_ Vad anser "reklamskattens vänner" omalferna- kattpa reklam, livet att vi kunde producera och marknadsföra varoroch fiänster så atl '" '" dessa friställda människor kundeberedas sysselsättning? Då skulle även reklamkostnaderna öka och ge mer bränslei diskussionen för dem som anser att våra reklamkostnader är för höga! Mensamhällsekonomiskt vore det till gagn för landet. En tidningsrubrik för någon tid sedan löd: "Strängborde satsa på reklam i stället." I artikeln ställdes frågan hur vi skallöka turismen i , och det svar sonr gavs var; "Genom att annonseramera." Man fick bevis för detta påstående i en rapport från amerikanskahandelsdepartementet. 1 den konstaterades att den europeiska turistannonseringeni bedrevs till mer än 90 procenl av flygbolagen. De bolag som annonserademest, de engelska BOAC och , drog in de högsta furistinkomsterna lill sittland. SAS har fört upp till femte plats i . Cienom affannonsera för har vi fåfl turistinkomster pä 350 miljonerkronor; det motsvarar en utdelning på 50 gånger annonspengarna. Slutsatsen i artikeln blev ett förslag att man skulle geSAS-cliefen extra annonsanslag i stället för att laborera med reklamskatt ellerleka med tanken på turistskatl. står vi inför faktum atl regeringen har lagt fram enproposition om reklamskatt, nr 58. Def var tydligen så hemligt och brådskandeall departementet ansåg sig tvunget att dela ut den i stencil - liksompropositionen 59 orn presstöd - när vi fick den i . Menvarför ktini infe den här propositionen fill tryckning förrän , närnr 59 orrrgående fick tryckningstillstånd? Jag hoppas att det finns andra skälän en önskan alt förhindra möjligheten för intresserade att skaffa sig ettexemplar - annars tycker jag verkligen alt det är betänkligt. Reaktitinen på propositionen har från borgerligt hållvarit stark och tämligen entydig. 1 moderata samlingspartiets partimotionkonstateras inledningsvis, atl tlet är sällsynt att en offentlig utredning mötsmed så omfattande kritik sorn reklamutredningen - den kritik som kommitdepartementschefen att i propositionen särskilt påpeka: "Ptisitiva röstersaknas dock inte, och flera remissinstanser har på åtskilliga punkter uttrycktsitt gillande av utredningens synpunkter och förslag." Om nian jämför utredningens direktiv med framlagtresultat, är del inga överord atl påstå att majoritetsförslaget är ett renodlat beställnings skrädderi med en på förhand given utgångspunkt: all föreslå en skall. Utredningen hade i sina ursprungliga direktiv inle någol uppdrag att utarbeta elt sådant förslag. Därför har utredningen i det hänseendet inte varit förutsättningslös. Den har i stället främst sett lill del fiskala intressel, vilket man även kan utläsa på första sidan i proposititmen. har på ett tidigt stadrunr bestämt sig för alt införa en allmän reklamskatt, oavsett vad någon annan ansåg, och han har inte låtit sig 17 Skatt på reklam, m. m. påverkavare sig av utredningens rninoriletsförslag eller av vad de mångaremissinstanserna framhållit. Remissförfarandet har i det här fallet varit enren chimär. Mycket arbete till stora kostnader kunde lika gärna ha varit ogjort- resultatet hade blivil detsamma. Det påminner något om bilkungen ibilismens barndom, då han generöst erbjöd kunderna att välja vilken färg päbilen som helst - förutsättningen var bara att de valde den svarta! Som ett skäl till att inte fästa någon uppmärksamhet vidremissinstanserna säger departementschefen på s. 71 i propositionen:"Bland remissinstanserna dominerar företrädare för reklamsäljare ochreklamköpare." Att de avstyrker förslaget finner departementschefenganska naturligt. Men han nödgas konstatera: "Även flertaletövriga remissinstanser avvisar tanken på en reklambeskattning i det angivnasyftet." Jag förslår atl det måste vara svårt atl vara ståndaktiginför in så förkrossande kritik. Vi är väl alla i detta land reklamköpare, mereller mindre. Och varför skulle vi inte tillmäta yttranden från alla de ibranschen väl insatta etl stort värde? säger på s. 73 i propositionen: "Underden tid som gått sedan annonsskatten behandlades och förslaget om enreklamskatt framlagts och blivit föremål för en omfattande debatt har i sakinget inträffat som gett mig anledning ändra uppfattning." Men trots dethar t. o. m. gjort del i etl fall, och då tänker han på de svenskaplantskolorna, som han vill ge skaltefrihet. Om det beror på att ärspeciellt sakkunnig i vad gäller det här onirådet undandrar sig milt bedömande,men om sä är fallet borde han vara logisk och även tillrnäta andra fackmänsuppfattning mf)fsvarande betydelse. Dessutom har ju vissa undanlag gjt)rts dädet visal sig atl adnrinislrationen skulle bli alltför invecklad och krånglig.Skatteulskt)tlet har i någon mån tagit konsekvenserna av det här resonemangetnär del gällt tillämpningen av 13 § och föreslår atl klichéer skall ställasutanför beskattningen, därför att lagförslaget inte går all tillämpa ipraktiken. Utskottet föreslär även alt förhandsbesked belräffantleskallskyldighet skall lämnas, vilket yrkas i en moderat motion, nr 1590. Deyrkanden som framställts i dessa hänseenden från vårt häll har varit andrahandsyrkanden.1 första hand har vi i utskottet yrkat att proposition nr 58 skulle avslås ochatt även den nuvarande förordningen om annonsskall skulle upphävas. Vimotiverar de yrkandena bl. a. med följande skäl: Vi anser attdel är fel all bryta ut en del av utredningsarbetet. 1 stället bordereklamutredningen ha fått slutföra sitt arbete i enlighet med de lämnadedirektiven. Denna uppfattning får även stöd av mänga remissinstanser, vilkapåpekar att vi vel för litet om reklamen och dess verkningar i olika avseenden. Ett bifall tillpropositionen får lill följd en rad av icke önskvärda konsekvenser för svenskekonomi och svenskt näringsliv. Del kommer även att direkl bidra fill att skapanya sysselsättningsproblem. Vi behöver bara kasta en blick på dagens situationför den grafiska branschen, där redan nu hög arbetslöshet råder. Avrernissytlrantlen framgår att om den nuvarande reklainvolyrnen nrinskar rned , så medför detta att arbeten,motsvarande 500 årsarbetare, försvinner. Risken för företagsnedläggelser framstår klart, när visamtidigt vet alt många grafiska företag de flesta små eller medelstora -huvudsakligen sysslar med reklamtryck. I vår partimolion gör vi en träffande jämförelse medTEKO-industrin som , när katastrofen på det området är ett faktum, fåttregeringen alt föreslå särskilda åtgärder för att minska verkningarna. Skalldet bli så även för den grafiska industrin? Den ökade utlandskonkurrensen är en annan faktor sorntyvärr kommer att få stor negativ inverkan på de svenska företagen. Tryckning iutlandet - eventuellt av nyefablerade svenska företag - kommer atf bidra lillökad arbetslöshet. Bara det förhållandet att tryckningskostnaderna i utlandetär av de svenska gör atl del blir fördelaktigare att utnytfiautlandet, trots ökade import- och reklarn-skattekostnader. I detta sammanhang har såväl postverket somgeneral!ullsfyreisen uttryckt en viss tveksamhet beträffande möjligheterna attfriktionsfritt inkassera reklamskatten. Men departementschefen viftar lätt bortalla argument som har en annan innebörd än de som han själv företräder.Beträffande den utländska konkurrensen säger han: "Betydelsen härav skalldock inte överdfivas", och han fortsätter med att säga att han inte finnerdel nödvändigt att vidta några särskilda åtgärder i reklamskatle-hänseende,trots atl svenska förelag blir missgynnade i konkurrensen mellan utländska ochsvenska säljare. Man blir tyvärr inte alltför förvånad över den inställningenhos en socialdemokratisk finansminister - svenska företagare är inte någon avregeringen privilegierad grupp i samhället utan i stället en av de minoritetersom man utan risk anser sig kunna klämma åt, när andan faller på. Om sedanföretagen tvingas friställa folk eller lägga ned sin verksamhet, då blir detnya argument för påståendet att den privata företagsamheten åter misslyckats såall samhället måste gripa in. Reklamskatt är en illa vald inkomstkälla, som kommeratf öka pressens beroende av stalsmaklerna. Departementschefen har den inställningenatl det finns risk för en mont)polisering av den politiska ochsamhällsbetonade debatten, om annonsvolyrrrcn blir för stor i dagspressen. Detär möjligt kanske troligt - att så blir fallet med den socialdemokratiskapressen, som ju anses mycket partibunden. Däremot tror jag att riskerna ärganska obefintliga vad gäller den borgerliga pressen. Jag grundar dennauppfattning pä ganska nrånga års erfarenhet av samarbetet mellan politiskapartier och deras press. Lör den moderata pressen gäller att den består av heltfristående företag, sonr inte låter sig påverkas av politiska organisationer.Ätt del sedan finns goda kontakter på det politiska planet förändrar icke deltafaktum. Men om pressen genom införande av en allmän reklamskatt görs olönsam,så atf den måste uppbära bidrag för att kunna existera, då finns del risker föratl vi får en beroendeställning. Man biter inte den hand sorn man äter ur,säger ett ganinialt ordspråk. Enligt regeringsformen får inga av den offentliga maklen iförväg lagda hinder finnas för tryckfriheten. Men hinder kan finnas även om deinfe syns. Speciellt torde detta kunna riskeras när del gäller politiskabeslut. Skatt på reklam, m. m. Nr 85 Del måste i sammanhanget anses mycket olillfredsslällande att en , j------- annonsskall betalas lill av moderat- och folkparlipress, den-- i f . -,. . ,r,-n----- sorn svarar för nrindre än hallien av dagstidningar. Det 24 rnaj 1972 -------------------- presstöd som härigenom finansierasgår till ca 70 procenl til! Skatt pareklam, kralisk press och centerpress. Innan annonsskalten och presstödet '"-"' genomfördes tvingades många moderata tidningar all lägga ned sin verksamhetgå grund av olönsamhet. Men då var det inte fråga om några I vår parfirnotion har vi krävt att få dentryckfrihetsrättsliga aspekten prövad. Vi har i utskotten framfört detta kravtillsammans med , men del har avstyrkts av såvälkonstilulif)nsulskottet som skalteulskoltel. Det ger ytterligare anledning tillrrrisslro mol förslaget. Rcklamskatteförslagef kommer inle atf uppfylla detstatsfinansiella kravet - att ge staten per år.Avbränningarna kommer atl bli stora. F'örsl och främst är reklamskattenavdragsgill för de ca 2 000 företag som berörs av skatteförslaget. Det betyderatt deras vinsl kommer atl minska och atl av vinstminskningenbortfaller. Samma förhällande kommer all gälla för kt)nuiiunalskaUen, vilketdessutom ger kommunerna minskade inkomster. Vidare nråste vi få en ganskaorrrfattande administrationsapparaf. anser sig i inledningsskedetbehöva minst 30 personer och därtill en särskild nämnd pä 3 personer.Generaltullslyrelsen har infe angivit sina personalbehov rnen påpekat attbeskattningen "komplicerar tullbehandlrngen i hög grad". Postverketsäger ingenting - av propositionen att döma -men det är väl realistiskt attförmoda atl ökad arbetsbörda konmier att resultera i krav på ökal antaltjänster. Här kan inskjutas alt beträffande utredningsarbetetsallmänna uppläggning måsle del anses sorn en klar brist att inte expertis frånbeskallningsmyndigheterna kopplats in på etl tidigt stadium. Utredningen harju inte ens haft underhantlskonfakler metl de rriyndighefer sorn framfört tungtvägande kritiska inväntlningar mot utredningens förslag. Det får närmastbetraktas som uppseendeväckande alt en utredning som föreslär vissimportbeskatlning inte som generaltull-styrelsen visar i sitt yttrantle tagil hänsyn lill grundläggande inlerna-tionelll konvenlionsbundna hintler fören sådan åtgärd. En dylik lucka i utredningsarbetet är ägnad alt ingeytterligare tvivel i fräga om resultatet i övrigt. Vi vel således inle alls någol om hur stora de sammanfagnakosfnatlerna för administration och skalteht)rlfall är. Proposilionen förbigårdessa ekonomiska detaljer med total tystnad. Jag lolkar del som en talandetystnad. Till sisl kan jag hell instämma i vad statenskonsurnenlråd anföri i sill remissvar: "Rådet finner utredningens föreställningar omeffekterna av den föreslagna reklamskatten svagt underbyggda.