prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — håller liksom ett försvarstal ochtalar om hur bra allting är och hur långt framme vi är i , Det är vigivelvis i vissa avseenden, men alla de brislområden som vi i alla faU harnonchaleras tydligen av jordbruksministern. Som sagt: Cirklarna får interubbas! Inför den miUövårdskonferens som skall hållas i det härhuset tycker jag ändå att det skulle vara angeläget förjordbruksministern att kunna säga: Här i landet har vi ett så starktmiljövårdsintresse att för den här forskningen fick jag t. o. m. litet merpengar än jag själv hade begärt. i Skegrie (c) kort genmäle: Jag förslår mycket väl att jordbruksministernmåste pruta på de anslagsäskanden som kommer in till departementet, och deltalar han också om att han har gjort: det hade begärts mycket större summorhär. Men det är ju inte absolut säkert att de bedömningar som görs ikanslihuset alltid är hundraprocentigt riktiga och atl alla yrkanden i motioneralltid är hundraprocentigt felaktiga. Tyvärr är det en handlingsregel somibland lyser för tydUgt fram - men det kan tänkas atl även motionärer någongång gör en riktig bedömning. Och har man tagit del av de petita som lämnats infrån , får man säga att det tycks finnas ganska starka motivför dem. När man skall bedöma fördelningen av anslag mellan olikaforskningsuppgifter är det självklart att man måste avväga dem gentemot vadsom begärs i andra sammanhang. Men man skall också komma ihåg atl även omforskning bedrivs på myckel stora områden, som kan vara ganska skilda frånvarandra, kan man inte fördenskuU så där utan vidare la det som intäkt för attminska anslaget just på det här området. hoppas jag atl vi skall få fram en samordning av de härmyckel splittrade forskningsobjekten; det talade också jordbruksministern om. Men om det skall finnas någon "kärna" i den här miljövårdsforskningen bör den väl lämpligen utgöras av det speciella verk som vi har för mUjövården, nämligen . Del är därför som vi bör slå vakt framför allt kring den forskning som där sker. Så mycket torde vara säkert att om inte får det belopp som har yrkats av 46 utskottet, måste man ställa in sig på en lägre ambitionsnivå. forskningsuppgiftertar redan nu betydande resurser i anspråk. Vi har Nr 73 varit innepå Öslersjöforskningen. Jag vill säga om den att det är faktiskt den enkapplöpning med tiden, där man bör få alla resurser. Låt migtUl sist omnämna en ny forskningsuppgift, som anmäler sig----------------- _ medmyckel stor aktualitet, nämligen forskningen kring grundvattnet, Miljovardsforsk- där olikaforskare tycks ha kommit fram lill myckel olika bedömanden, 'mg, m. m. Just kring det projektet behövs en vetenskaplig och sakkunnig forskning. Om jag verkade irriterad, måste detta bero päetl missförstånd för det är jag aldrig, men jag kanske var litet hes. Jag har aldrig ifrågasatt grundlagsenliga rättatt göra vad som helst, och om utnyttjar sin grundlagsenliga rättlill att höja anslag utan alt ta hänsyn lUl samhäUsekonomin, är del naturligtvisfortfarande grundlagsenliga rätt. Vi behöver inle diskutera del,, Jag var med i konstitutionsulskottet, när jag började mma läroåri , så del där känner jag fill, hade större problem än jag,så jag tycker inte att vi skall dra in honom i detta sammanhang. säger : Vore det inle roligt att kunnasäga till att miljövårdsintressel i del här huset är såstort att jag fick 5 miljoner mer än vad jag begärt? Men det får jag ju inte avherr Krönmark, för skröt ju med atl han minskal fem mUjoner avdet anslag jag hade tänkt använda till att rusta upp gamla industrier ochförbättra miljön. Jag vågar påstå att de fem mUjoner som tänker"knycka" från del anslag, som jag tänkt använda för atl rusta upp degamla industrier som smutsar ner våra vattendrag och vår luft, gör mycketstörre nytta där än vad de gör för forskningen. Del är inte en besparing herrKrönmark föreslår, utan en omfördelning. Därför är fortfarande medlemskapet ibesparingsutredningen olämpligt, för där är det en besparing och inle enomfördelning det är fråga om. Både när jag presenterade partiets förslag tUlmiljöprogram och här i ansåg jag mig ha rätt all tala om att visstmåste vi satsa på forskning, och visst kommer vi att satsa mer på forskning,men man får inte envetet göra gällande atl den enda miljöforskning som äger rumhär i landet är den som naturvårdsverkels forskningsråd bedriver. Jag har medkalla siffror bevisat att det inte är de 13 miljonerna det är fråga om utan detär . Vi skall fortsätta denna ökning, vi skall fortsätta attbygga ut miljöforskningen, men vi måste samordna den, så att vi vinner ut merav den, TUl i Skegrie vUl jag bara säga att det äralldeles klart att vi tvingas i kanslihuset atl prioritera. Det vet ju i Skegrie, som själv har suttit där och prioriterat. Det är klart alt vi kan ta fel jag vill inte ifrågasätta något annat. Jag har inte sagt all alla motioner som väcks är hundraprocentigt felaktiga. Man kan naturligtvis diskutera en mycket lägre procent; jag är beredd alt göra del, i Skegrie, Vad jag viU tillbakavisa är det intryck i Skegrie vill ge att vi minskar anslaget tUl miljövårdsforskningen. Han talar om detta, men det är ju inte alls fråga om nägon minskning, utan del är fråga 47 Miljövårdsforskning, m. m. om atthöja anslaget till miljövårdsforskningen med . Detgäller detta och övriga anslag, och del är samma höjning som vi hade i fjol.Det är alltså inte fråga om atl minska utan om alt öka i något långsammare taktän vad majoriteten i utskottet hade föreslagit. Beträffande Öslersjöforskningen vUl jag barasäga att man inte skall försöka ge intryck av att vår Östersjöforskning ärotUlfredsställande, Jag rekommenderar kammarens ledamöter att läsa den rapportsom har lämnats av , The Ballic, , därman redovisar 225 projekt. Är det en forskning som tål att las fram i ljusetsom etl bevis på alt vi verkligen gör någonting på forskningens område! Man skall inte stå och säga att vi gör aUdeles för litetpå Östersjöforskningens område, när vi gör väldigt mycket, mer än de andraländerna kring , Och vi kommer alt intensifiera forskningen iÖstersjön genom våra egna insatser och genom samarbete med de andraÖstersjöstaterna, i Skegrie (c) kort genmäle: Den uppräkning som herr statsrådet gör idetta faU kommer i huvudsak att behövas för atl kompensera automatiskautgiftsökningar i form av ökade löner, större kostnader för resor och ökadekostnader för materiel. Det blir sannoUkt inte någonting över av det beloppetför att ytterligare vidga forskningen eller fullfölja ens pågåendeforskningsobjekt. Det är på det sättet, hert i Skegrie,att dessa forskningsprojekt inte pågår för evigt. De måsle ta slut, och varjegång ett forskningsprojekt är färdigt får man resurser att fortsätta med nya. Det är alltså atl ge en alldelesfelaktig bild om man säger att vi nu inte kan göra någonting och inte ta oss annågon ny forskning. Del är det ena. Det andra är att det inle bara ärnaturvårdsverkets anslag som går till forskning utan också andra anslag, ochdet betyder en total ökning av resurserna för forskning. HerrMOSSBERGER (s); Efter jordbmksministerns anförande är detkanske i och för sig inte så mycket att tiUägga, Utskottels ärade ordförande och även , herrKrönmark och har dock i anföranden mot jordbruksministern åberopat attdet knappast är till fyllest med de pengar som finns och att det därmed skullebli avbrott i forskningen. Jordbruksministern har ju så tydligt klargjort altdessa pengar som anslagits räcker, alt jag inte skulle behöva säga mer. Jag vill emellertid gärna understryka vad , att del måste ske en bedömning av angelägenhelsgraden i fortsättningen.Man kan nog spara en hel del pengar; jag vågar väl säga att det finns forskningsom i och för sig kanske inte är så angelägen. Vi velalla alt forskning kostar pengar, och de här utgifterna måste betalas.Herr Krönmark har engagerat sig för besparingslinjen och jag Nr 73 lyckönskar honom. Det är bara beklagligt att inte bespanngstanken den kunde sträcka sig så långt all den täckte in även dessa . 4- gj2 Såg tror det hade varit angeläget. 'ä7t'~'~~7'rT~ Jag har en lista i min hand-jag skall inte åberopa den,men den visar ' ' -v'-"'* -hur mycket vi skulle få betala utöver vadKungl. Maj:l har föreslagit om ''""g' ' '" vi skulle bifallaförslagen i de motioner som väckts av samtliga borgerliga partier ochkommunisterna. Då går det inte att sedan gå ut och försöka tala om att det ärsocialdemokraterna som höjer skatterna. Skall vi ge efter för dessa yrkanden ärvi ute på hal is. Svenska folket bör i stället egentligen vara glada över allha oss som säger nej lill dessa motioner för i annat fall kommer vi att få höjaskatterna ännu mer. () kort genmäle: Jag måste något kommentera här. Han säger att om vi hade bifaUit de här yrkandena frånoppositionspartierna, skuUe utgifterna ha blivit mycket högre och skatternablivit högre. framställde del socialdemokratiska partiet såsomett lågskatteparti, vilket ju hela svenska folkel vet är alldeles felaktigt. Jag har bara anledning att tala för mitt eget parti. Vihar alltså, , lagt fram besparingsmolioner på ungefär 600miljoner kronor. Jag kan försäkra alt vi har inle kommit medförslag om en enda ulgiftshöjning utan atl vi har läckt in det med motsvarandebesparingar därför atf vi har gjort den konjunkturbedömningen att vi måstevara utomordentligt återhållsamma just . Del är sålunda fullt riktigt som jordbruksministern sadetidigare att de här iir en omfördelning. Men del är enprioritering som vi gjorde när vi ritade våra cirklar. Att de cirklarna intestämmer överens med kan vi i och för sig ha anledning altbeklaga, men tänker man fritt kanske man också kan länka litet olika, och delmå vi väl göra. () kort genmäle: Jag vUl faktiskt protestera mot en sak somherr Mossberger sade, nämligen att det skulle finnas så väldigt mycketmiljöforskning som vore onödig. Jag vUl nog tvärtom säga att anledningen tillatt vi från vårt håll insisterar så starkt på denna forskning är just alt delär få saker som ger så mycket avkastning, därför atl del läggs nedinte mUjoner ulan miljarder i det här landet på mUjövårdande åtgärder av allamöjliga slag, av både kommuner och industrier. Om de åtgärderna är felaktigablir dessa pengar bortkastade och värre än bortkastade. Vi läste ell exempel itidningen om etl reningsverk i som på något sätt blivitfelprojeklerat så att det inte fungerar utan de som skall arbeta där blirtvärtom sjuka. Det är bara elt enda Utet exempel på vad det är för vinster somman kan göra med en väl planerad mUjövårdsforskning, 4 protokoll 1972. Miljö vårds forskning, m. m. HenMOSSBERGER (s) kort genmäle: Jag kan inte minnas, , atl jag sadedirekt att det var onödigt med forskning, men jag sade att det kan varanödvändigt med en gradering för att komma underfund med om det bedrivs någonforskning som är onödig. var väl blygsam när han sade att moderaternahar föreslagit besparingar på 600 miljoner, SkaU jag vara ärlig måste jag sägaalt ni har gjort besparingar på mer än detta, men tyvärr är besparingarna sattain på sådana områden, att man kan säga att de försämrar standarden för mångamänniskor i detta land. i Skegrie (c) kort genmäle: Jag har aldrig fattat vår uppgift ioppositionen på del sättet att vi var komna hit för atl konfirmera regeringenspropåer, utan jag har fattat uppgiften så, atl vi är komna hit för att göraegna bedömningar och fatta egna ståndpunkter och självständiga beslut från vårsida. Vad sedan gäller anslagen så är iden här petilan upplaget till fullföljande av pågåendeforskningsobjekt. De 1300 000 man får i prop. skulle räcka precis tillföljdforskningen kring Östersjöprojekten men inte till någonting annat. Delskulle betyda all man inle får någonting över till de automatiskautgiftsökningarna och inte heller någonting för att kunna starta nya projekt. HerrTAKMAN (vpk): När man lyssnar på jordbruksministern ochherr Mossberger får man det intrycket att de medel vi diskuterar skulle vararelativt onödiga. Men i bUaga 11, , liU åretsstatsverksproposition finns pä s. 140 en sammanfattning av naturvårdsverketspetita beträffande forskningen, där del ordagrant sägs: "Större delen av de forskningsprojekt nämndenföreslår för /73 utgör fortsättning på redan igångsattaforsknings- och undersökningsarbeten. Enligt mening är detnödvändigt alt erforderliga medel ställs fill nämndens förfogande så alt ingaavbrott i pågående forskning behöver göras. Del är även angelägel alt planeradenya projekt kan sättas i gång." En del av dessa forskningsprojekt är mycketkostnadskrävande, speciellt kanske de ekologiska forskningarna. Man har när manläst några av de senaste årens petita från forskningsnämnden fått det intrycketall det finns en stor mängd akuta praktiska problem som borde undersökas ochatt det skulle betyda enormt myckel i ekonomiskt hänseende, om dessa kundelösas. Framför allt gäller delta för kommunerna som ofta har mycketkostnadskrävande och under nuvarande förhållanden övermäktiga uppgifter närdet gäller omhändertagande av sopor, rölslam osv. Jag vill inle ställa grundforskning mot praktisk, lUlämpadforskning. Jag tycker att varje sådan motsatsstäUning är orättvis, eftersomockså grundforskning är nödvändig. 'Men när man ser naturvårdsverketsforskningsnämnds redogörelser för vad som behöver göras får man en känsla avatt del inte är på detta område som man skall spara på pengarna utan detmåste i så fall ovillkorligen ske på andra områden. I en av sina Nr 73 petita från skriver forskningsnämnden exempelvis den "Utsläppen av föroreningar och annan påverkan av naturresurserna 77;; ; ökas mycket snabbt. Allt talar för att miljöpåverkan ökas efter en ' '' exponenliellskala och alt den tidsmarginal man har mellan problem- ning, m. m. definitionoch insättandet av motåtgärder är ständigt krympande. Det framstår som alltmeraangelägel att forsknings- och undersökningsresurserna förstärks så att man harmöjligheter att på ett så tidigt stadium som möjligt kunna diskuteramotåtgärder t. ex. i form av förbud, inskränkningar vid användningen av vissasubstanser, förändrad processteknik eller reningsåtgärd. stigerbehovet av att ha undersökningsresurser för samarbete pä del internationellaplanet." Det hetervidare i samma skrift: "De resurser som står tillforskningsnämndens förfogande är starkt otillräckliga. Angelägen forskningmåste eftersättas på snart sagt alla områden. Behoven är stora inomkvicksilverforskningcn för att saneringsproblemen effektivt skall kunnaangripas. Man står i begrepp alt göra utomordentligt stora investeringar ianläggningar för kemisk fällning av avloppsvatten utan att metodernatillräckligt har penetrerats. Riskerna för ineffektiva problemlösningar ochfelinvesteringar är stora." Jag har i åtskilliga samtal fått höra vilket behovkommunerna har av alt få konkreta råd från exempelvisbeträffande byggandet av reningsverk, men under nuvarande förhåUanden har maningen möjlighet alt få sådana råd. nämnde reningsverket i , somenligt en tidningsuppgift har kostat och som tydligeninte kan användas i det utförande som det nu har. En ombyggnad lär kosta någontingmellan en halv och Det är alltså relativt små pengar som vi diskuterar häroch som jordbruksministern uppenbarligen har råkat i panik inför. Del är småsummor det gäller i jämförelse med vad man kan spara på andra områden, kansket. o. m. spara på jordbruksministerns eget område. Det var bra, tycker jag, att nämnde alt vihar satsat pä industrins miljövård. Jag villpåpeka att vi från den kommunistiska gruppens sida yrkade avslag på dessa miljoner.De går i stor utsträckning till storfinansen, och när vi diskuterade detanslaget, betecknade jag del som en av de stora jultomteoperationerna förstorfinansens räkning. Men det är så betecknande hur del gick tUl, Först fick vien proposition, där del föreslogs . Varför just 200 miljoner? Varför inle eller någonting sådant, herr jordbruksminister? Så kom del en motion - jag vUl minnas alt del var från moderata samlingspartiet - om atl man borde öka på med 100 mUjoner och ge tUl industrins miljövård, I diskussionen då fanns det inga som helst tecken på panik i regerings partiet, mer eller mindre spelade i del samman hanget tydligen inle så stor roU, Men gör man praktiskt taget desperata awärjningsåtgärder när del gäller tUl jag betonar detta - fullständigt nödvändig miljövårdsforskning, 51 MUjövårdsforskning, m. m. Jag är litet bekymrad över förmåga som läkare, då han beskriver mitt tillstånd såsom varandei panik. Jag tror alt jag vill söka en annan läkare för att få reda om detverkligen kan vara sant. Tills vidare underkänner jag diagnos. Det förhåller sig inte alls på det sättet att man kanblanda ihop anslaget till miljövårdande åtgärder inom industrin och anslagettill forskningen. Jag vill fästa uppmärksamheten på den principdeklaration jagvid tidigare tillfälle har avgivit om att vid startandet av nya förelag i dethär landet skall i investeringskostnaderna inräknas alla utgifter förmUjövårdande åtgärder. Men vi ser ju hur det är ställt med många industrier, imycket stor utsträckning småföretag, som ingalunda ägs av storkapitalet ellermultinationella koncerner. De är dåligt utrustade och de kan på grundval avmiljöskyddslagen tvingas att vidta åtgärder som är sä kostsamma att de istället får lägga ner sin verksamhet. Det har varit mycket glädjande att vihaft möjlighet att anvisa statsmedel så att det kunnat vidtas viktigamUjövårdande åtgärder. Det skall vi fortsätta med somanslaget är avsett för. Sedan vill jag säga att det är alldeles klart att forskningsrådenkan göra slut på alla de pengar de får. Jag är övertygad om att om riksdagenskulle anvisa 10 miljoner så skulle det gå att göra slut på pengarna. Detgäller ju alla myndigheter all del vore för galet om del kom medanslagsäskanden som är så höga att del inle är möjligt all göra slut påpengarna med litet god vilja. När det gäller forskningen måste regeringenemellertid se saken i stort. Det går alltså inte atl plocka loss en endaforskningsuppgift. Jag har talat om att forskningsråden tUlsammans har begärtanslag på . Regeringen har ansett att 42 miljoner är vad dekan få. har begärt en ökning pä 34 miljoner kronoroch får kanske 4 eller 5 miljoner. Menar att detta är helttUlfredsställande och att medicinsk forskning inte skaU ha mera pengar medandäremot mUjövårdsforskningen skall ha? Jag kan räkna upp område efter område.Det är inte fråga om panik, utan det är fråga om att försöka lägga fram demotiv som ligger bakom den bedömning som jag gjort när jag gått till . Jag förstår inle rikligt min värderade gamle vän herrordföranden i jordbruksutskottet. Jag vet myckel väl atl det är sombestämmer både utgifter och inkomster. Det är inle regeringen som bestämmer,utan det är som är suverän alt ge ul hur myckel pengar som helst ochockså att ta in hur myckel pengar som helst. skall göra egnabedömningar, men regeringen har skyldighet all i sitt kansli göra deutredningar och bedömningar soiii den anser rUctiga och sedan framlägga sinaförslag för . Men del är givet atl bestämmer, och vUlriksdagen bestämma sig i detta fall så får den göra det. Det är fullständigtklart. Det kan vi inle förhindra. HerrTAKMAN (vpk): För atl del inte skall bli någon mylbUdningvill jag påpeka att vi från den kommunistiska gruppens sida gjorde ett undantag för de småföretagen när det gällde miljövårdsanslagen till industrin. anser intealt del är tUlfredsställande att den medicinska forskningen får Torsdaaen den en sjundedel av vad den begär, men jag vill påpeka att medicinsk 4 ma] 1972 forskninghar vi haft i varje fall ell par i delta land, under del ;----------- altmiljöforskning är något ganska nytt. Bara tror jag ' ''" V'''' inteatl del gick ut något anslag alls. "'"' '" '" Del är självklart atl vi där har fantastiskt mycket att taigen. Jag håller mycket starkt på alt de anslag som kommermiljövårdsforskningen till del, med tanke på hur dyrbar den delvis är, ärytterst små både absolut sett och i förhållande till de stora behov somföreligger. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Herrar Aspling (s) och Jadeslig (s)anmälde att de avsett atl rösta nej men av misstag röstat ja. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 20 Föredrogs socialförsäkringsutskottets belänkande nr19 i anledning av Kungl. Maj:ls i slatsverkspropositionen gjordaframställningar om anslag för /73 till studiesociala åtgärder m.m. jämte motion. Utskottets hemställan bifölls. Bidrag till hälso-och sjukvård för studerande Bidragtill hälso- och sjukvård för studerande Maj:t hade i propositionen1972:1 bilaga 10 under punkten H 6 (s. 45 1) föreslagit att tillBidrag till hälso- och sjukvård för studerande för /73 anvisaett förslagsanslag av . I detta sammanhang behandladesmotionen 1972:221 av i Staffanslorp m. fl. (c, fp) vari hemställtsalt 1) beslutade alttill sjuk- och hälsovård för studerande skulle utgå bidrag med perstuderande intill ett antal av 1 O 000 och med för varje ytterligarestuderande, 2) under punkten H6 Bidrag lill hälso- och sjukvård för studerande anvisade ett förslagsanslag av1 , ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 120 000kronor förhöjt bidrag, 3) i skrivelse till Kungl. Maj:tbegärde utredning av frågorna om målsättning, organisation, huvudmannaskap ochekonomiska förhållanden för studerandehälsovården. att - med bifall till Kungl. Maj:ts underpunkten H6 framlagda förslag och med avslag på mofionen 1972:221 i motsvarandedel - till Bidrag fill hälso- och sjukvård för studerande för budgetåret1972/73 anvisade ett förslagsanslag av , B. beträffandeutredning angående studerandehälsovården altriksdagen skulle avslå motionen 1972:221 i motsvarande del. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i Nennesholm (c) och Mundebo (fp), fröken (), herrAndersson i (c) samt fröken (), vilka ansett att utskottetbort hemställa, att med anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmed bifall till motionen 197 2:221 i motsvarande del till Bidrag lill hälso-ochsjukvård för studerande för /73 anvisade ett förslagsanslag av , B. beträffandeutredning angående studerandehälsovården att med bifall till motionen 1972:221 imotsvarande del hos Kungl. Maj :t begärde utredning av frågorna om målsättning,organisation, huvudmannaskap och ekonomiska förhållanden för studerandehälsovården. Fröken (): Med anledning av det förslag om bidrag tUlhälso- och sjukvård för studerande som framläggs i statsverkspropositionenväcktes motionen 221 av några centerpartister och folkpartister. I motionenföreslås en ökning av stödet i förhållande tUl statsverkspropositionensförslag. Detta statsbidrag infördes första gången genom beslut1967. Den proposition som låg som underlag för beslutet den gången förutsatteen viss basorganisation för sluderandehälsovården, och den basorganisationenvar beräknad på 10 000 studerande. Det statsbidrag som har lämnats under årenslopp har emellertid aldrig kommit upp till den storleksordning som förutsattesi propositionen. Därför har verksamheten heller inte nått upp till denambitionsnivå som man räknade med proposition. Denna ambitionsnivåhar inle kunnat nås trots att studenterna själva har tagit på sig en stor delav kostnaderna. har låtit en arbetsgrupputreda sluderandehälsovården, I den utredning som föreligger från arbetsgruppengör man en del konstateranden beträffande kostnaderna.