prot · FV0948 · 1972-12-31 00:00:00 — Sistnämnduuttulunde innebär uppenburligen att målet för sumurbetet med EEC fortfurundeär liku fust: "näru, omfuttunde och vuruktigu förbindelser". Eftersomden snurt uvslutude förhundlingen om ett frihandelsuvtul innebär vissubesvikelser ur svensk synpunkt, vitsordude även UV regeringen, torde slutsutsenuv det senust citerade uttalandet ur regeringsdeklurutionen vuru den, attregeringen siktur till en ny förhundling med EEC i syfte utt förbättrusumurbetsavtalet. De svensku förhundlurnas uppdrag att söka få in enutvecklingspurugruf i frihandelsavtalet tyder också härpå. Och i dennaambition torde de flesta, inte minst det svensku näringslivet, instämmu. Även om en del gällu övertoner i kritiken mot regeringensEEC-upp-läggning från frumför ullt vissu representunter för industrin kunnegli-gerus, skull näringslivets oro för en bristfällig på intetsätt bugutelliserus. Vud mun frumför ullt fruktar är att svensk industri och svensktnäringsliv genom den uppläggning som EEC-sumurbetet får skull berövus engrundförutsättning för fortsutt frumgång i kumpen med sinu sturkustekonkurrenter, nämligen möjligheternu utt få tävlu på liku vUlkor. Och dessumöjligheter erbjuds ingulundu buru genom utt de svensku företugen fårtullfrihet på industrivuror tUl föHd uv ett frUiandelsavtul med EEC. Liku och rättvisu konkurrensbetingelser kräver dessutombl. u. utt vi t. ex. på summu vUlkor som EEC:s medlemmur får deltu iundunröjande av icke-tariffäru hundelshinder och i det lugstiftningsurbete pådet ekonomisku området som syftur tUl utt förbättru sumurbetsmöjligheternumellun företagen. Ytterligare förutsättningar för att de svenska företagenskull kännu den trygghet som känslan av rättvis likabehundling gentemotkonkurrenternu ger är uvlägsnunde uv de generellu skyddskluusuler som EECfordrur i den nu stundunde uppgörelsen med vårt lund, ävensom borttagande avdiskriminerande urspmngsregler. Mot bakgrunden uv den djupt oroande stagnationen när detgäller nyetublering uv företug på svensk botten och det faktum utt det undersenure år har skett en snabb etablering av svenska företag utomlands -200 000personer i utlundet eller cu uv ullu industrisysselsuttu här hemmaarbetar för svenska företag - finns det all anledning att med kraft sökaborturbetu svenska företags känsla av oro över att vår uppgörelse med EEC måstemedföra ett underläge gentemot de starka konkurrenternu på kontinenten, ettunderläge som enligt dennu oro baru kommer att uccentuerus. En förstärkning uvdennu oroskänsla medför endust en ökning uv intresset för etublering utomlunds,främst inom EEC. Jag är, fru talman, liksom tidigare övertygud om att detfinns en lösning som både kun gurunteru vårt beslut utt föru en ulliunsfripolitik vilket bl. a. måste medföru utt fullt EEC-medlemskup måste uteslutas-och tillgodose det svenska näringslivets krav på lika och rättvisakonkurrensbetingelser gentemot konkurrenterna inom EEC. Den lösningen ligger iett associationsavtal. Ändu sedun den ullmänpolitisku debutten ,strux före EEC-överläggningurnas inledning, har jag i vurje större debutt iriksdugen hävdut utt ussociering med EEC enligt § 238 i skullevaru den ideulisku lösningen för oss med hänsyn till våru förutsättningur ochkruv. Ett ussociutionsuvtul skulle självfullet hu en tullunion som utgångspunktoch även regleru bl. u. det viktigu institutionssamurbetet. 1 sammanhunget ärjug ungelägen understryku utt ett ussociutionsuvtul under ingu förhållundenfår ges kuruktären UV en utvecklingsfus mot fullt medlemskup, något som ickeens finns untytt på någon punkt i Romfördruget. Skulle en sådun ordningförutsättus UV EEC vid en eventuell förhundling fär vi självfullet uvstå frånussociering och söku göru det bastu av frihandelsuvtulet. En utveckling uv det snurt träffude frihundelsuvtulet medEEC mäste kommu. Inför utvecklingsförhundlingen bör enligt min mening förhundlingsmåletvuru ett ussociutionsuvtul uv det slug som jug här hur untytt. uppger utt den romerska senatorn d.ä.uvslutude allu sinu tul i senuten med orden "För övrigt unser jag att Kurtugobör förstorus! " Hun nådde sitt mål. Jug veticke om minu intentioner kommer utt reuliserus men kun i krigföring i , m. tn. varje fulldennu gång uvslutu mitt tul i den romersku senutens sentidu efterföHure, densvensku riksdugen, med; För övrigt unser jug att ussociering bör prövus! Herr utrikesministern , sommeddelut utt hun i sumbund med den utrikes- och hundelspoHtisku debatten ämnudebesvuru dels (vpk), dels (vpk) den 11 junuurifrumställdu interpellutioner, nr 9 respektive 11, ungående Förentu stuternuskrigföring i , m. m., erhöll ordet och unförde: hur i en interpellution frågut migom ;s massiva användning av napalm och undru brundvupen i Indokinu utgörskäl för regeringen utt inför internationellt forum aktualisera detfolkrättsligu förbudet mot unvändning av sådunu vupen. har redan i internationella fora aktualiseratfrågan om ullmänt förbud mot eller restriktioner i unvändning uv såväl nupulmsom undru brundvapen. Knappast någon unnan stat i FN har drivit dennu frågu såintensivt som . Det är ett uv mångu förslug som vi ställt inom rumen förInternutionellu rödukorskommitténs och FN ;s unsträngningur att moderniserakrigets lugar. Jug skull här begugnu tillfället att redovisu vud som frånsvensk sidu gjorts i dessu foru, vurvid jug begränsur mig till utt tula om vårinställning till förbud mot vissa vapen och stridsmetoder. Låt mig inledningsvis erinra om att min företrädare,, förru året lämnude riksdugen en utförligredogörelse för regeringens syn på den umerikanska krigföringen i iHuset uv folkrättens regler om krigföring. Hun pekude på en rud stridsmedel ochstridsmetoder som vur folkrättsstridigu eller vurs förenlighet med folkrättenvar tvivelaktig, såsom terrorbombning, användning av napalm- ochsplitterbomber, kemisk krigföring, upprättandet av s. k. free fire zones, sominnebär att befolkningen tvängsförflyttas från ett område, vilket därefterfritt kun beskjutus, bombus och förstorus etc. Hun unförde vidure uttfolkrättens regler mäste utvecklus, så utt vi kun förhindru utt civilbefolkningdrubbus av sådana ohyggliga lidanden som de indokinesis-ka folken utsätts för. Med dettu mål för ögonen deltog uktivt i denexpertkonferens som summunkulludes av iGeneve för utt diskuteru regler för att humuniserukrigföringen. Vid frumhölls från svensk sidu särskiltföHunde; , som uldrig blivit föremål för någon konvention, behöveruttryckligen reglerus. Grundläggunde principer som är tillämpligu finns iHuugkonventionernu, men de behöver utvecklus med direkt sikte på det modernukriget. Icke-militäru mål som är nödvändigu för civilbefolkningens överlevundefår inte förstöras eller skudus, t. ex. bostäder, bevutt-ningssystem, risfält,boskup etc. Del är uv vitul betydelse utt hållu en skurp åtskillnad mellanmilitära och icke-militäru mål. All bombning som sker på måfå i syfte attträffa enstaka mål av militärt värde inom ett större område måste betecknas somfolkrättsstridig. Särskilt terror- och zonbombning måste anses förbjuden, ochdettu förbud bör klurt fustslås, eftersom dennu form uv krigföring har fruktansvärdakonsekvenser för Som exempel på vupen som åstudkommer onödigt lidunde harfrän svensk sidu pekuts på nupulm och undru brandbomber ochfragmente-ringsbomber. uppgift vur utt vägleduInternutioneUa rödakorskommittén i dess förberedelser för att framläggakonkreta konventionsförslag för staterna. Konferensen fattude därför ingabeslut, men en ny session förutsägs . Den kommer att ägu mm i muji och ullu purter i Genévekonventionernu hur inbjudits utt sänduregeringsexperter till den. hur FN:s generulförsumling vid sessionen ihöstus grunskut rupporten från förra årets session. lade därvidtillsammans med några undru stuter frum ett resolutionsförslug, i vilket munuppmunude den att ägna särskUd uppmärksamhetåt frågan om rättsliga förbud och restriktioner beträffande vissa stridsmetoderoch vapen som visat sig särskilt förödunde för civilbefolkningen. I summuresolution uppmunudes generulsekreteruren utt med hjälp UV experter frumlägguen rupport rörunde nupulm och andra brandvapen. Resolutionen untogs med 110röster för, 1 emot och 5 nedlugdu röster. Portugul röstude emot; de nedlugda rösternatillhörde , , Frunkrike, och Nicaruguu. Dess värre synes ocksånumera skygga för att läggu frum förslug som förbjuder eller begränsur användningenUV vissu vupen. På svensk sidu är vi på denna punkt besviknu på denhållning som i intagit, och vi kommer naturligtvis attfortsätta utt hävdu utt nya överenskommelser till skydd bl. a. förcivilbefoUcning bör innehålla inte bara regler mot områdesbombning och terroroch ullmänt uttrycktu förbud mot särskilt grymmu vapen utan också förbud moteller begränsningar beträffande specifiku modernu vupen. FN:s generulsekreterure hur - och som en föHd uvden resolution som pä svenskt initiativ antogs av generalförsamlingen hemställt att skulle ställu en expert tUl förfogunde utt ingå i engrupp som skull bistå generulsekreteruren utt utarbeta en rupport om nupulm-och undra brundvupen. Meru fakta om dessa vapens struktur, användning ocheffekt bör göra det lättare att få till stånd en saklig diskussion om reglersom begränsar eller förbjuder deras unvändning. Vi hur förklurut oss positivutill utt deltu i en gmpp med allsidig sammansättning. Vi hoppas att det skullgä att fä till stånd en sådun summunsättning men måste konstutera att bland devästliga stuternu för ögonblicket inte ens sådunu som uttryckligen stöttförsluget om en rupport velut ställa experter till förfogande förgenerulsekreteruren. Vår hållning i dennu frågu ligger fust, och vi hurintrycket utt det finns ett betydande stöd för den. Jag hur emellertid intevelat dölja att det -förmodligen utifrån skildu bevekelsegmnder - också finnsett motstånd mot att diskuteru dessu ting. Vi hoppus utt dettu motstånd skullbortfullu. Vi kun inte se annat än utt ullu stuter hur utt vinnu på utt sökueliminera eller begränsa användningen av åtminstone vissa vapen ochstridsmetoder Ang. krigföring i , m. m. 5 Riksdagensprotokoll 1972. Ang. krigföring i , m. m. som ärsärskilt grymma. Till dessu hör nupulm och undru brundvupen ochfragmenteringsbomber. Jug ber utt i dettu summunhung också få besvuruen unnun interpellution, som hur ett både direkt och indirekt sumbund med deninterpellution som jug besvurut, nämligen en interpellution uv herrHermunsson, som tUl mig hur ställt tre frågor ungående Förentu stuternus krig iIndokinu. Hun hur frågut: 1. huruvida regeringen vUl uttrycku sitt fördömande uvFörentu staternus unfuUskrig i , 2. humviduregeringen uvser utt års generulförsumling ställu kruvet utt USAskull lämnu Indokinu vid ett bestämt datum samt 3. humvidaregeringen uvser utt brytu förbindelsernu med Suigonrege-ringen och upprättuförbindelser med provisoriska revolutionära regering. I vad uvser förstu frågu vill jug hänvisatill de många uttalanden om regeringens syn på kriget i som gjortsalltsedan år 1965 och som senast kom till uttryck i mitt anförande vid studiedag i den 11 murs och i denregeringsdeklurution om utrikespolitiken som jug i dug lämnut riksdugen. Våruuttulunden visur vårt konsekventu stöd åt principen utt de indokinesisku folkensjälvu får forma sin politik utan inblundning utifrån, vilket bl. u. innebärutt Förentu stuternu fullständigt lämnur Indokinu. När det gäller undru fråga, om regeringenavser att års generalförsamling i FN ställa kruvet att skalllämna vid ett bestämt datum, vill jag erinra om att vidåtskUligu tillfällen i FN:s generulförsumling vädjat om stöd för deindokinesiska folkens strävunden. Senust vid dolårets generulförsumling tog viupp Indokinufrågun och uttryckte vår oro i uniedning uv Förenta stuternus mussivubombningur mot Nordvietnums territorium. Vud beträffar generalförsamlingenhösten 1972 är det nuturligtvis omöjligt för mig att förutsäga innehålleti våra uttulunden. Det blir uvhängigt uv händelseutveckUngen i Indokinu. Vud slutligen uvser våra förbindelser med Suigonregeringenoch PRR vUl jug erinra om att regeringen upphört attsidoackreditera den svenske ambassadören i til! Någon unnanförändring visåvis regeringen i är inte aktueU. Beträffande frågan omerkännande av Sydvietnums provisorisku revolutionäru regering - PRR -konstuterur jug utt läget i Sydvietnum inte motiverur en omprövning uv deninställning vi intugit. Skälet för dennu hude jug tillfälle uttnärmure utvecklu i mitt svur till . HerrTAKMAN (vpk); Jag vill tackautrikesministern för svaret, både för den positiva attityden och för den bredauppläggningen. Det finns ibland skäl att avlägsna sig från de stora taleni det fruktunsvärdu krig som förs mot Indokinus folk, och i min interpellutionden 11 junuuri tog jug upp en endu uv de vupentyper som används av i , nämligen napalm och undru brundvupen. önskudejag en granskning uv ullu de vupentyper som kränker folkruttens principer, ochjug är tucksum över utt utrikesministern hur vidgut frågun tUl att gälla flera. De storu tulen, och därmed menur jug de stutistiskauppgifterna, hur sin mission utt fyllu, t. ex. de uppgifter ur officielltmuteriul som lude frumden i sin stora rapport ,luftkriget i Indokinu. Enligt dessu uppgifter och uppgifternu hudesummunställts ur officiellt material - beräknades ha fällt 6,4 miHoner tonbomber från luften över 19661971. Min uppfattning är attdessu uppgifter ändå måste vuru lägre än de verkliga. I alla händelser är jagskeptisk mot en av deluppgifterna. Enligt rupporten hude det fällts något merän en hulv miHon ton bomber över Nordvietnum. På vietnamesisk sidu har munungivit en mycket högre siffru. Bombmussun från luften är trots ullt bara hälften av denammunition som unvänts uv i . Tidigure uppgifter visar attmängden artilleri-, infanteri- och annun icke flygburen ammunition har varit UVsummu storleksordning. Det skulle ulltså betydu utt USA-sidan frum hur gjort uv med mellun 12 och 13 miHoner ton ummunition i Indokinusedun . Dettu är näru nog ofuttburu uppgifter. Ändå ger intetonnugemängder-nu någon bild uv förödelsen eller dödundet, och de ger inte ensnågon fullständig bild av de militära krufter som utvecklus enburt genomsprängämnenu. Jug kun tu ett exempel från den resu jug gjorde iNordvietnum under bombningurna för precis som medlem av en uvRusseUtribu-nulens undersökningskommissioner. Enligt uppgifter uv de militäruexperternu i Hunoi utgjordes ungefär hälften uv det bombtonnuge som Nordvietnumdittills hude tugit emot av CBU-bomber eller, som de vunligen kullus uvvietnumesernu, stålkulebomber. Uttrycket splitterbomber är jug tveksum inför,men jug skull inte behundlu den frågun . Vi inspekterude två byar, som nägra dagar tidigare hadebombats med s. k. ananasformade stålkulebomber, och vi inspekterude också mångubyur som just hade bombats med runda stålkulebomber uv ungefär en tennisbollsstorlek. De ununusformude bomberna hade använts förstu gängen mot ijanuari 1965 men betraktades tydligen redan som föråldrade, eftersom deunvändes ytterligt sällun senure, när vi vur där. CBU är en förkortning av "duster bomb unit", somväl kan översättas med bombknippe eller bombkluse. CBU stod det markerat på deplåtbehållare eller av plåtbehållare som funns i bombude byur. Där funnsockså "loading dute", som sunnolikt betyder den mänud när bombenlämnut ummunitionsfubriken. Den mndu typen av CBU-bombernu transporteras och fälls ispolfor-mude plåtbehållure. Vude behållure eller kunister är och innehåller åtminstone gjorde den typen det som jag hade tillfälle att se var och en 300 å 400 små bomber. Varje bomb innehåller en säkringsmekunism ochett högexplosivt sprängämne, cyclotol, inom ett krigföring i , m. m. krigföring i , m. m. höHe UVgjuten metull. I dettu höHe är omkring 300 stälkulor inbäddude. Nägru sekunder efter det utt kunistrurnu fällts delusvurie plåtbehållure i två hulvor, och bombernu sprids med relutivt regelbundnumellunmm över en ovult formud ytu. När de fälls från låghöjd, , får dennu bombmutta tydligen en längd av och en högsta bredd av . Bomberna har en reliefgjuten yta, som genomluftens motstånd försätter dem i snabb rotation. Säkrings-mekanismen i vuriebombs centrum försätts ur funktion untingen uv centrifugulkruften eller närbomben träffur någonting och slutur roteru jug hur inte lyckuts finnuuppgifter om vUketderu som är fullet. Efter någru hundru meters full blirbombernu osäkrude och exploderur när de träffur murken, ett hustuk eller ettträd. Stålkulornu och de skurpu frugmenten av höHet verkar som hagelskott,förödunde på näru häll och med uvtugunde genomslugskruft på längre uvstånd.Tegeltuk och tegelväggur är ett effektivt skydd. Mun kun väl sägu utt bostäderi utvecklude länder är effektiva skydd mot den här typen av bomber. Men i devietnamesisku byurnu är spånväggurnu inget skydd ulls. När CBU-bombernu fällsfrån en höjd som ger den avsedda tätheten av explosioner kan ståUculorna och deotaliga frugmenten uv höHenu säkerligen dödu varje oskyddad människa innanförden ytu som täcks uv bombmuttun. Enligt de militäru experternu i Hunoi börjude unvändumndu CBU-bomber i Nordvietnum . Men vi hade med oss ett klipp frånNew från den 14 januuri 1967 jug vill minnus utt det vur förunlettav Hurrison Sulisburys urtiklur från Nordvietnum då. Enligtdetta klipp hude en tulesmun för Pentugon föregående dug dementerut utt bomberuv dettu slug hude unvänts mot mål i Nordvietnum. Hun ifrågusatte om sådanaantipersonella bomber över huvud taget existerade. Dettu vur ulltså när vikunde plocku drivor uv sådunu bombfrugment i Nordvietnum. Den 29 murs 1967 besökte vi en by, Liep Mui, som liggermindre än fågelvägen från Hunoi och som hude bombuts tre dygntidigure uv tio USA-plun som hude fällt bomber i tre vågor: först rundu CBU-bomber,sedun tungu bomber och därpå återigen CBU-bomber. Byn hude 272 hushåll och 1108 invånure. Bebyggelsen vur koncentrerud till ett område med smulu gutor ochvidsträcktu ris- och betesfält mnt omkring. Näru intill låg byn , somfick tu emot en mindre del uv bombernu. De små krutrurnu efter CBU-bombernu vur jämnt fördeludeöver helu Liep Mui och betesmurkerna mellun dennu by och Phu Du. Folket i bynhude murkerut vurie bombkruter med en vit puppersvimpel. Pä uvstånd såg fältenut som en jätteäng med prästkrugur. Det vur en solig, molnfri söndugseftermiddug närbombningen skedde. Jug och de undra kommissionsmedlemmarna var i vid dentidpunkten. Det blev flyglurni när bombplunen kom uvstånd frän Hunoi, och vi fick krypu ner i skyddsrummen. I Liep Mui hude mun ocksä fåttflyglurm, men det är möjligt utt burnen, som vullude vuttenbufflar ute påfältet, hade fått flyglurmet . Det är ocksä möjligt utt de hude sökt fåmed sig vuttenbufflurna in i byn i stället för utt självu krypu ner i deenmunsskyddsrum som funns ute på fälten och lämnubufflurnu åt sitt öde. Jug tror utt de inte hude velut lämnu bufflurna ochdärför blev fast i bombregnet. I Liep dödades 10 personer på stället: 6 burn och 4kvinnor. Ytterligure 35 personer sårudes, däruv 21 burn. Tre vuttenbufflur och6 svin dödudes, och ytterligure 5 bufflur och kor skududes. I byn 1 burn och sårudes 6 personer, uv vilku 3 burn. Sumtligu dessu 7personer vuktude bufflur och kor på betesmurkernu. Vi såg de stora blodfläckarna, där en pojke och hansbuffel hade dödats, bara några få meter från ett enmansskyddsmm. Blodlevrar ochmörkröda fläckar demonstrerades för oss som det ställe där en nioårig pojke,Kieu Doan Long, hade blivit allvarligt sårad uv stålkulor, som trusut sönderhögru lårbenet och perforerut buken. Hun fördes till distrUctssjukhuset ichockut tiUstånd och hörde tiU den grupp uv offer som vi undersökte dur eftervår undersökning i byn. En tioårig flicku hade dödats från ettskyttegravsUknande skyddsmm aUdeles vid infarten tiU själva byn. Denblodfläckade jorden och hennes bloddränkta lUla blus, perforerad med kuUiål,utmärkte platsen. En annan flicka, , hade dödats omkring femmeter från denna skyttegrav, som hon tydligen hade varit på språng tUl och somskuUe ha räddat henne. En sextonårig pojke, Doan Vo, dödades hemma på singårdsplan, en meter framför ytterdörren och från det skyddsrum somhan, enligt vad hans famiH berättade för oss, sökte hinna ner i. Gårdsplanenvur omkring sju gånger . Där funns sex krutrur efter CBU-bomber i ettnästun regelbundet mönster. Närmuste grunnfumiH hude ett robust skyddsmm med tegelvägguroch dockt tuk, men utun skydd för ingången. En CBU-bomb hude exploderut pågårdsplunen mitt för ingången, sänt en skur uv stålkulor, metullfragment ochsand rukt in i skyddsrummet och där dödut en 27-årig kvinnu, Kieu Thi My, ochsårut hennes sexårige son. Tu Vun Dung, och hennes dotter, , som hon skyddude med sin egen kropp. Vi gjorde en kritisk och omsorgsfull prövning uvbevismuteriulet. Den tätu fördelningen uv krutrur efter CBU-bombernu och detkoncentrerade mönstret uv bombmuttor efter tio tungu bomber och de elvuCBU-behål-lure som fanns kvur på plutsen tydde pä utt plunen fällt bombemu frånlåg höjd, troligen mindre än , i ett nogu kulkylerut ungrepp mot LiepMui och dess invånure. Utunför den egentligu byn funns inte ett träd ellernågot unnut som kunde skymmu vud som funns på murken. Piloternu på de plun somungrep Liep Mui kunde inte hu undgått att se hur barnen och de husdjur devallade sprang för att söka skydd. Vi intervjuade två kvällar senare två amerikanska pilotersom hade skjutits ned, den ene , den andre . Enav dem hade vurit på sitt tjugonde bombningsuppdrug, den undru på sitt åttondebombningsuppdrag över . Vi frågade dem om vad de kunde se ochurskiHa på marken. Tydligt vur utt de på den höjden klurt kunde urskiHu vud detvur fråga om, men i regel ingick de i ett flygförbund och hude order om uttförfara på ett visst sätt. När de upptäckte vad som fanns framför dem hade deinte många ögonblick att reflektera på vud de egentligen fällde bombernu över.De var mycket klurt krigföring i , m. m. krigföring i , m. m. medvetnaom det efteråt, men bombernu fälldes funns det knuppast någonmöjlighet att göra något unnat än bomba. Jag skulle kunnu redogöru för åtskUliga byar som jag självbesökte under mina i och som jag besökte iomedelbar anslutning tUl bombningur. Mönstret var i stort sett detsamma som iLiep Mui. En mängd undru besökure i Demokrutisku republiken har givithknande skUdringar. har också ett stort untul umerikuner somgjort krigsdänst i Indokinu vittnut inför Russelltribunulen och den internutionellakommissionen för undersökning av USä:s förbrytelseri Indokinu om sina personligu erfurenheter uv kriget. Det har också varittribunulsessioner i där mångu veteruner från kriget i Indokinu frumträttmed vittnesmål. Helt ullmänt kun sägus utt USÄ;s väpnude styrkor iIndokinu vägrut skiHu mellun krigförunde och civilu, mellun militäru och civilumål, och utt de unvänder metoder och vupen som är förbjudnu uv folkrätten ellerkun sägus stridu mot foUcrättsligu grundsutser. De stålkulebomber jug hude tillfälle studeru verkun uv sedun hude redun då böriut utvecklus till ännu mer ruffinerudeterrorvupen. En engelsk upotekure som besökte Huiphong kom tillbaka medan vibefann oss i med fyrkantiga stålkulor. Senure hur kulornu i en viss typuv stålkulebomber ersutts med järnpilur som på ett ohyggligt sätt trusur söndermänskligu vävnuder. I undru typer uv dessu bomber hur stålkulornu ersutts medplustkulor, som är mycket svårure att spåra och uvlägsnu, därför utt de inteklart uvtecknur sig på röntgenbilder. Nupulm, vit fosfor och undru brundvupen hör till de vupensom unvänt i storu mängder i Indokinu och som den civiliserude världenmåste reugeru mot med ull tänkbar skärpa. Många tiotusental personer harsäkerligen dödats på stället av dessu vupen. För mångu har det kanske varit enrelativt plötslig död många hur dött genom kvävning. För undru hur dödenkommit efter fruktunsvärdu plågor och desperutu unsträngningur utt bli kvittden brinnunde mussun, som utvecklur en hettu mellun 800 och ett pur tusengruder eller mer. Men mun bör göra klurt för sig utt dennu typ uv krigföringinte buru syftur till utt dödu och terroriseru.