prot · FV0960 · 1972-12-31 00:00:00 — Vad hjälper kommunala generalplaner medomfattande arbete för att skapa bättre trafikmiljö, eller vilken nytta har rnanav en regionplan som bör söka lösa trafikproblemen, när den statligaplaneringen hänger helt i luften? arbetar den s. k. servicekommittén. Den hari flera betänkanden lagt fram förslag som syftar till alt på olUca sätt utökaeller förbättra servicen i skilda typer av bostadsområden. I årets statsverkspropositiontUlstyrker statsrådet vissa åtgärder beträffande utveckhngs-projekt inomserviceområdena och experimentverksamhet inom bostadsområdena ochbostadsbyggandet. Det mesta av vad kommittén föreslagit får dock ligga iavvaktan på en lång rad andra utredningar. Vi finner det beklagligt attservicekommitténs förslag ej underställts för prövning. Det finns ikommitténs material så mycket av stort intresse att vi skuUe önska få det prövati större sammanhang. Enligt en kvällstidning i går har inrikesministern sagtatt ett nytt enhetslån enligt servicekommitténs förslag är på väg och att enproposition är att vänta . Vi kanske kan få upplysningom detta , trots att inrikesministern nu har lämnat salen? har paritetslånen varit föremål fördiskussion. har hävdat att man först under borde sehur det nya systemet verkade innan man fällde någon dom. Under de senaste årenhar dessutom en särskUd utredning sett över systemet. Uppenbarligen kan vi konstatera altparitetslånesystemet har flera svagheter. En av dessa rättas tUl i den nuföreliggande propositionen, där vissa bokföringstekniska problem löses. Vihälsar detta med tillfredsställelse. Men vi har kommit i en sådan situationatt statsmakterna av flera skäl måste se över hela bostadsfinansieringen. Detär angeläget att den nu aviserade nya utredningen dels kommer i gång ganskasnabbt, dels blir färdig i rimlig tid, trots att jag är väl medveten om att denfår behandla ett utomordentligt besvärligt problem. har anklagat regeringen förryckighet i bostadsbyggandet. Denna ryckighet leder till dåligt utnyttjande avbyggbranschens olika resurser. Detta gäUer både kapital och människor. Det kanockså leda till arbetslöshet bland de anställda i byggbranschen, somhyrorna pressas i höjden. I bostadsdebatten visade jag med ett antalsiffror på kammarens TV-skärm hur igångsättningen sjunkit under förstakvartalet jämfört med och påpekade att drygt 18 000 byggnadsarbetare Anslag till bostadsbyggande, m. m. den 19 aprU 1972 Anslag till bostadsbyggande, rn. Inrikesminister slog då ifrån sig. Nedgångenberodde på strejken och på omläggningen av statistiken. Den var inte oroande.Ur samhällets synpunkt var det viktigare att man startade byggandet av bostäderunder andra och tredje kvartalen för all få mer producerat undervinterhalvåret. , när 1971 är till ända, har vi fått fram siffror somvisar igångsättningen . I tabeU 1, som skall visas påTV-skärmen, finns också med siffror ,omräknade enligt samma definition som gällde 1971. Siffrorna 1970 och 1971 kanenligt anses vara "nära jämförbara". De här siffrorna visar igångsättningenunder de olika kvartalen 1970 och 1971. fick vien ganska jämn igångsättning under de olika kvartalen, och siffrorna är i stortsett Uka från de åren. Är 1971 ändrades bUden, som synes här. Kanske ännutydligare blir detta om jag visar nästa tabell, där vi har samma siffror men dåomräknade i procenttal. Siffrorna på TV-skärmen visar mycket tydUgt ryckigheten iigångsättningen . hade vi en igångsättningsom aUtså var mer än dubbelt så stor som . Dessa siffror visar hur Ula planerat bostadsbyggandet varunder 1971. Inrikesministern hade uppenbarligen ingen som helst möjlighet atlstyra produktionen. påbörjades mer än dubbelt så mångalägenheter som . Visserhgen skedde detta för att bekämpaarbetslösheten. Statsrådet är inte inne , men kanske kansvara. Hade det inle varit bättre för alla de människor som arbetar i byggnadsbranschenatt kunna få lite jämnare sysselsättning? Hade vi då inte kunnat undvika en delav den stora arbetslösheten? Kan man inte med erfarenhet bakomsig medge att vi behöver en någorlunda jämn igångsättning av bostadsbyggandetbåde för alt klara sysselsättningen och för alt motverka kostnadsstegringar?Nu fick vi visserligen i gång ca 103 000 lägenheter , men släpptes ett stort antal, flera tusen, privatfinansieradelägenheter. Alla parter, både de som arbetar i byggbranschen ochkonsumenterna, är beroende av en jämn produktion, men har vi hanmat i en ondcirkel, som vi får svårigheter att bryta oss ut ur. i århar vi den 14 aprU fått statistik för igångsättningen. Tabellen visas påTV-skärmen. Anslag till bostadsbyggande, m. ni. Denna gäller bara lägenheter i flerfamiljshus men visar enpåtaglig minskning i förhållande till 1971. Ändå hade vi 1971 en mycket lågigångsättning. Den höga igångsättningen kanske kanförklara den låga siffran 1 972, men vi har hamnat i en ryckighet som det ärsvårt att ta sig ur. Priset kan bU dyrt: ojämn sysselsättning förbyggnadsarbetarna och högre hyror. Enligt siffror som publiceras var antaletarbetslösa byggnadsarbetare enligt AMS ca 13 900 . , som kommer ut och som jag fått i mitt facknu , har vi enligt ' arbetslöshetskassa fått en ökning avarbetslösheten bland byggnadsarbetarna från till , dåsiffran var 15 781. Hur ser socialdemokraterna på detta? Jag får inte någotsvar av statsrådet. Kanske jag kan få det av ? Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Jag har blivit direkt uppmanad att svara påen fråga, som jag inte har kompetens att besvara från annat än mycket allmännautgångspunkter. Anledningen till att igångsättningen varit ojämn underföregående och innevarande år är inle någon annan än att de som skall tainitiativ tUl att bygga ute i kommunerna väl bedömt startmöjligheterna efterföreliggande situation. Jag föreställer mig att inte vare sigtänker eller önskar en sådan ordning, alt inrikesministern skall få makt attålägga exempelvis att bygga och ta de konsekvenser ett byggeinnebär. Det bör ligga hos byggherrarna att bestämma om de vill bygga ellerinle. Det har varit ett fritt fram för byggande; mig veterligt har inte någonhindrats att bygga i detta land. Men andra saker som har sin bakgrund ikonjunkturen har väl spelat sin roU. Statsmakterna har gjort vad de kunnat föratt stimulera. ställde också en annan fråga tiUinrikesministern. Men eftersom jag råkade stå bakom bänken, trodde herrStrömberg tydligen all jag hade kunskaper också om denna sak. Även om jag intehar någon formell rätt till det kan jag säga, att vårt utskottssekretariat ärunderrättat om att vi kommer att få en proposition, som avser att sammanlägga finansieringen av servicelokaler med bostäderna i 3 protokoll 1972. Anslag till bostadsbyggande, m. m. enlighetmed det förslag, som varit ute på remiss och som vi väl känner tUl. Det gälleräven att klara finansieringen av detta byggande genom den allmännalångivningen. Det är väl rätt allmänt bekant. () kort genmäle: Det torde vara uppenbart att vi för att kunnahålla kostnaderna nere i bostadsbyggandet behöver en jämn sysselsättning. Vibehöver ett jämnt utnyttjande av de människor som arbetar, inte bara i självabyggandet utan i alla de moment som ligger bakom när ett hus uppförs:produktion av material osv. Vi behöver ett jämnt utnyttjande av allt detkapital, alla de maskiner m. m. som finns. Vi behöver ett jämnt bostadsbyggandeockså för att ge dem som arbetar en trygghet. Den ryckighet som vi nu har hafthar verkligen varit lUl skada för de anställda. De stora arbetslöshetssiffrorsom har böljat upp och ned bland byggnadsarbetarna är ett uttryck för detta.Det går inte atl bara skylla på kommunerna. Här har statsmakterna ett verkligtstort ansvar. Det ankommer först och främst på civilministern alt på olika sätt försökastimulera kommunerna att ta initiativ, så alt vi kan hålla en jämnigångsättning. Detta har icke skett . Byggnadsarbetarna, de anställdainom byggnadsindustrin, konsumenterna får betala priset i form av arbetslöshetoch högre hyror. HerrWESTBERG i (fp): har i föreliggande betänkandehaft att behandla en motion där jag står som motionär, nämligen motionen 1452.Motionen har dock fått en ganska originell behandling av utskottet, som utannågon som helst motivering avstyrker den. Att ett utskott avstyrker en motion är ingalundaoriginellt, men att man gör det utan någon som helst motivering och utan attförklara varför tycker jag ändå är något ovanligt. Det förslag som förs fram i motionen är av principiellbetydelse. Del har tidigare diskuterats i den här kammaren medinrikesministern, som dä uppmanade mig att motionera i ärendet för att få hörariksdagens mening om förslaget. Mot den bakgrunden tycker jag det voreutomordentligt värdefullt att få veta hur utskottet har sett på det förslag sommotionen rymmer. Jag vill därför fråga utskottets ordförande om han intenågot kan kommentera motionens innehåll. Kan utskottet tänka sig att i ett lägemed mycket stor arbetslöshet och brist på sysselsättning särskilt inombyggnadsbranschen använda beredskapsmedel för att möjliggöra bostadsbyggandepå vissa mindre orter som är i behov av nya bostäder, men därlänsbostadsnämnden på grund av för höga byggnadskostnader inte ansett sig kunnabevilja statliga bostadslån? Det skulle då gälla orter som fått så litenkvottilldelning att byggnadsobjekten blir för små för all kunna genomföras inomramen för de kostnader som länsbostadsnämnden godkänner. Detta skulle kommatill användning i ett exceptionellt läge där vi har betydande arbetslöshet ochmycket svåra sysselsättningsförhållanden. HerrGREBÄCK (c): Jag har fått en direkt fråga av varför vi inte har visat större förståelse för hans motion på dennapunkt. Men det har ju principiellt varit så att bostadspolitiken skall föras medanvändande av de resurser som är anvisade för det ändamålet ocharbetsmarknadspolitiken med de pengar som ställts tUl förfogande för den. HerrWestbergs förslag går ju ut på att man skulle använda arbetsmarknadsmedel föratt främja bostadsbyggandet på mindre orter med en bostadskvol understigande 30lägenheter. Men börjar man använda sådana metoder så har man väl avlägsnat sigganska långt från de principer man har tUlämpat när det gällerbostadsbyggandets fördelning över landet. Bostadspolitiken har ju förts på detviset att man bygger där det föreligger ett behov. Man kan inte bara förbyggandets egen skull börja anvisa medel utan det måste föreligga ett behov,och då måste vi använda de knappa resurser, som vi trots allt har i vårt land,för att tUlgodose de uppgifter som är mest angelägna ur samhällets synpunkt. Det är väl den bedömningen som ligger bakom utskottetsställningstagande när det har avstyrkt motionen. Anslag till bostadsbyggande, m. m. i (fp); Det var intressant att höra att det inle varspeciellt hårda principieUa synpunkter som gjort att utskottet har gått emotmotionen. Utskottets ordförande säger att det är viktigt att man bygger där delföreligger ett behov, och det är ju självklart. Men på vissa orter där detföreUgger stora behov kan man ändå inte bygga, därför att man inte får statligabostadslån av skäl som jag har deklarerat och lagt fram i min motion. Jag skallinte upprepa del. Vad det här aUtså gäller är att använda beredskapspengarså effektivt som möjligt. I ett läge där vi har mycket stor och besvärandearbetslöshet har vi ändå en svårighet att hitta lämpliga arbetsobjekt, som intebara ger sysselsättning utan också ger bestående resultat och innebär enförnuftig användning av de satsade pengarna. Här menar jag att det finnsmöjligheter att på ett mycket effektivt sätt använda beredskapsmedel ochsamtidigt aUtså inte bara bereda sysselsättning utan också skapalivsbetingelser för de orter det här gäller och göra dem mera livsdugliga, göradet möjligt för dem att bättre klara sig i konkurrensen med centralorterna someljest drar tUl sig det mesta av bostadsbyggandet. Jag tror att del kunde vara motiverat att i ettexceptionellt läge ändå pröva förslaget. Överläggningenvar härmed slutad. Punkten 1beträffande bostadsbyggandets omfattning m. m. Propositioner gavs på bifall tiU l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 a av m. fl. samt 3.o)reservationen nr 1 b av fröken och , och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då frökenLjungberg begärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna Anslag till bostadsbyggande, m. m. förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan fröken begärt votering ävenbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendecivilutskottets hemställan i betänkandet nr 9 punkten 1 antar reservationennr I a av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 1 b av fröken och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 a av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 7 beträffande uttalande om fördelning av låneram Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 9punkten 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 13 beträffande anbudskonkurrens m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 1 3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punicten 14 beträffande uttalande om räntenivån Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 14 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Anslag till bostadsbyggande, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Anslag till bostadsbyggande, m.m. Punkten 15beträffande ränta på fastighetslån Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTyresö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 15 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 5 av i , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 16 beträffande omfördelningav kapitalkostnader i tiden, m, m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av fröken och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 16 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av fröken och herrWennerfors, Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 1 7 och 18 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten19 beträffande statlig totalfinansiering Hemställan Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 av i , ochförklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Nr 60 den 19 aprU 1972 Anslag till bostadsbyggande, m. m. Tyresöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 19 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 7 av i , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på godkännande av 1 :o) utskottetsmotivering, 2:o) den i reservationen nr 8 a av m, fl, anförda motiveringen samt 3:o) den i reservationen nr 8 b av fröken och herrWennerfors anförda motiveringen, och förklarades den förstnämnda propositionenvara med övervägande ja besvarad. Då fröken begärde votering, upptogsför bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan fröken begärt votering även beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendecivilutskottets motivering i betänkandet nr 9 punkten 19 antar reservationennr 8 a av m, fl, röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren liU kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 8 b av fröken och , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 123-Nej - 39 Avstår - 155 I enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Anslag till bostadsbyggande, tyi. Den som vill att kammaren godkänner civilutskottets motivering i betänkandetnr 9 punkten 19 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren godkänt den i reservationen nr 8 a av herr Grebäck m.fl, anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 20 beträffande omfördelning av tomträttsavgäldPropositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, delsreservationen nr 9 av fröken och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 20 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av fröken och herrWennerfors, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenLjungberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 2/ beträffande låneunderlag och pantvärde Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 10 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 9punkten 2 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av herrar och , Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Punkten 23 beträffande övre lånegränser Propositioner gavs på bifall tiU 1 ;o) utskottetshemställan, 2;o) reservationen nr 11 a av m. fl. samt 3 :o)reservationen nr 11 b av fröken och , och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering, upptogs för bestämmande av kontrapropo.sitio-nen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan fröken begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendecivUutskottets hemställan i betänkandet nr 9 punkten 23 antar reservationennr 11 a av m. fl. den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 11 b av fröken och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill all kammaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 23 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 11 a av m'. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Avstår - 37 3* protokoll 1972. Anslag till bostadsbyggande, m. m. Anslag till bostadsbyggande, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Punkten 25 beträffande ränta på amorteringspliktigatiUäggslån Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan, dels reservationennr 12 av m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställani betänkandet nr 9 punkten 25 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 12 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punkten 27 beträffande maximibelopp för vissaförbättringslån.