prot · FV09143 · 1972-12-31 00:00:00 — a. med hänsyn till vägföringsproblera, böjts av i raereller mindre runda former, I dessa fall får raan en terrainal sora forraas stor cirkel bestående av förhållandevis sraal huskropp. Cirkeln är heltöppen i raitten där marktrafiken rör sig eller kan parkera. Det finns såledesinte tillstymraelse till verklig likhet raed det förslag sora vi härdiskuterar. Den genomgång av olika byggda eller planerade anläggningarsom jag gjort visar i stället att den vanligast förekoraraande lösningen är avden typ luftfartsverket föreslagit, dvs. med en centralbyggnad varifrån pirareUer fingrar om raan så vill går ut, runt vUka flygplanen ställs upp. Exempelär den nya byggnaden på Diisseldorfs flygplats, färdig 1973, den nya byggnadenpå , färdig 1971, och den nya byggnaden på ,färdig 1970. Den nya stationsanläggningen på , färdig 1972,har centralkroppar från vUka går ut korridorer fram till satelliter vid vilkaflygplanen står uppställda, alltså i princip fingrar med flygplanen samlade vidfingertopparna. Stationsbyggnaden på Tokyos nya flygplats, färdig 1973, får enstationsbyggnad utförd enligt Uknande princip. i samt herrar Wennerfors ochWirmark har framhållit en rad fördelar med rundahusalternativet. Alla dessafördelar har redovisats av förslagsställarna i nästan likalydande termer undervår och rayndigheternas behandling av ärendet. Vad gäller luftfartsverkets ochbyggnadsstyrelsens analys av alternativet och jämförelse med fingeralternativetvill jag nämna att verken har visat hur gångavstånden för passagerarna i bådaalternativen är ganska Uka, men det är flera vertikalförflyttningar i rundahuset, vilket gör det särare från fraraför allt de handikappades synpunkt.Passageraren har också svårare att orientera sig. Tillfarten till runda husetgår i tunnel under flygplansplattformen och ansluter till två rundfarter ochangöringsgator, vardera 400500 ra långa. Dessa är helt inneslutna i byggnaden.Det torde inte ens raed mycket avancerade ventilationsanordningar vara möjligtatt åstadkoraraa en godtagbar mUjö för den personal, som får sin arbetsplats idessa rundfarter. För att bemanna expeditioner, kontroller, ramporganisationoch annat krävs sora jag tidigare frarahåUit rainst 80 årsanstäUda mera idet runda huset. Rundahusanläggningen är i vissa delar under-dimensionerad. Närdetta korapenseras bUr det runda huset dyrare att bygga än fingeralternativet. Vidjäraförelsen har bedömningen av det runda huset skett efter dess Ang. utformningen av flygterminaler Ang. utformningen av flygterminaler huvuddrag.Jämförelsen har visat att det runda huset totalt sett inte ger några fördelarfraraför det beslutade alternativet. Jag skall be att få anföra ett parsynpunkter i frågan. Det finns sora sagt som herr statsrådet själv sägerofantligt mycket att säga, men jag skall begränsa mig så mycket jag nu kan. Statsrådet hänvisar till de här två verken sora har sammauppfattning som han stöder sig på. Men det är ju ändå så att byggnadsstyrelseni ett tidigare skede klart uttalat stora förtjänster raed rundahusprincipen.Det finns ju skriftligt dokumenterat i ett protokoll. Vad vidare beträffar kostnaderna står påstående raotpåstående. Man får den uppgiften att rundahuslösningen innebär mindreinvesteringskostnader, och det är ju rätt många byggnader det är fråga om. Detsägs att SAS och andra flygbolag har den uppfattningen att det skulle varabättre med den lösning sora nu är på väg. Det påståendet får stå förstatsrådet, för jag ha:r fått en raotsatt uppfattning, näraligen att flera avde övriga flygbolagen har uttalat sig för rundahusprincipen. Man skulle haraycket dåliga erfarenheter från , säger herr statsrådet. Jag har fåttandra uppgifter, som inte alls går i den riktningen. Att statsrådet sedan tycksvara litet vilsen tyder nästan uttalandet på som gäller terrainalvid . säger att det är en gararaalstationsbyggnad och att den nu är helt orabyggd. Jag antar att han därraedraenar att det inte var järaförbart. Men snälla nån, den är ju orabyggd nu såatt den ännu raera tar vara på de goda fördelarna med rundhusprincipen. Det ärju det som har raeddelats. Jag kan därför inte begripa vad statsrådet raenademed det. Sedan nämnde beträffande någon annan lösningatt raan hade gjort stationsbyggnaden rektangulär i stället för rund som varmeningen från början. Den behöver ju inte absolut vara rund - den kan likagärna vara rektangulär. Det fina är att den bygger på den kompakta lösningensprincip. Det är det sora är skUlnaden genteraot fingerhuslösningen, sora visatsig vara ofördelaktig. Slutligen näraner statsrådet kritiken genteraot bil- ochbusstransporten till det här runda huset och talar ora bUtunneln, svårigheternaraed ventUation och annat. Detta har yrkesinspektionen tittat på, och den harinte haft några invändningar. Man kan väl inte bara låta bli att låtsas om det.I den här lösningen har man verkligen tagit hänsyn till de krav sora måsteStäUas beträffande ventilation, arbetsmiljö osv. Och i de avseendena har sorasagt inga anmärkningar gjorts, och det raåste jag ta hänsyn till när jag görden här bedöraningen, och det tycker jag att statsrådet också skall göra. FruERIKSSON i Stockholra (s): Statsrådet läste upp ur luftfartsverketsbedöraningar. Vi tvivlar inte alls på att raan har skrivit så. Vad vi menadevar att luftfartsverket redan hade tagit ställning och läranat sitt förslaginnan detta andra förslag kom upp till bedömning. Då vore det väl riktigt utarbetade båda förslagen och därefter gjorde bedömningen. Sedan säger raan att flygföretagen ute i världen inteheller har ansett att den runda modellen, det kompakta huset, skulle varabättre. De har väl inte heUer fått några utarbetade handlingar när det gällerdetta förslag. Det är egentligen det vi vänder oss raot, att det inte finnsnågra utarbetade handlingar i bägge fallen så att man kan göra jämförelser. Såvitt jag förstår är det här fråga om en bedömning somgjorts innan det över huvud taget koramit ett förslag ora det runda huset. Närdet förslaget kora hade man redan bestärat sig för det förslag som fanns. Ochde som hade lämnat förslaget kunde väl inte ändra sig då. Inte heller fanns detnågra verkliga handlingar så att någon annan kunde göra en jämförelse. Ingen av oss tre interpellanter vUl betraktaoss sora insatta i detta ärende på sararaa sätt sora en tekniker, inte Uellerkan vi göra en ekonomisk bedömning. Vad vi viU är att raan skaU lägga framsådana utredningar att raan vet varför raan tar ställning tUl det ena eller detandra. Jag har inte blivit mer upplyst genora statsrådetsuppläsning av påståenden. Vi fick egentligen ingenting veta ora hur raan såbestärat kunde döraa ut det runda huset sora ekonoraiskt raindre lyckat och hurraan visste att det inte skulle fungera. Kvar står fortfarande kravet ganskanorraalt för de flesta att när raan skall välja mellan två förslag skaU deockså vara utarbetade i lika hög grad. Ang. utformningen av flygterminaler HerrWIRMARK (fp): Det var intressant att lyssna tUlstatsrådets vidare arguraentering för den ståndpunkt han intagit. Jag koramerinte ifrån intrycket av en ganska ensidig bedömning. Statsrådet nämner fleranackdelar raed det alternativ sora har förts frara här i debatten och frarafördärvid synpunkter som anförts av luftfartsverket och SAS. Men statsrådetnäraner inte raed ett ord att de här synpunkterna har beraötts avarkitektgruppen och att det har korarait frara andra synpunkter och faktorer,sora det vore önskvärt att också väga in i bedömningen. Får jag ta upp frågan om svårigheter för passagerare atthitta bagage och att veta vart de skaU gå på flygplatsen? Och får jagytterligare ta upp frågan ora personal, eftersom den gavs ganska stor plats isjälva interpellationssvaret? Det är riktigt att personalkostnaden och driftkostnaden ärutomordentligt viktiga faktorer när raan skall bedöraa det här ärendet - ocksåpersonalkostnaden för flygbolagen. Såvitt jag kan förstå bygger de extrakostnader som här frararäknats för rundahusalternativet på en tredelning av bl.a. ankorasthallarna. Men förslagsställarna har ju förklarat att med enankomsthall skulle man koraraa frara till helt andra beräkningar. Med ettsådant alternativ skulle man t. o. ra. nå en personalbesparing. Jag kangivetvis inte avgöra ora det är riktigt. Här står påstående raot påstående, ochenligt rain enkla bedöraning vore det i ett sådant läge angeläget att få fråganytterligare belyst. Med det här sararaanhänger också svårigheten att hittabagage. Det är klart att raed en enda ankorasthall blir det lättare än om detär tre hallar och man inte riktigt fattar anvisningarna om hurpassagerarströmmarna Ang. utformningen av flygterminaler Jag konstaterar att jag knappast har fåttnågra svar på de frågor sora jag ställde i raitt inlägg. Får jag i frågeformupprepa: Vill inte statsrådet medge att det hade varit i enlighet med andan iden bär skriften att ytterligare pröva för- och nackdelar med det häralternativet? VUl inte statsrådet säga huruvida han är villig att skicka denhär frågan på reraiss tUl de lokala intressenterna, till landstingen? Och vadhar statsrådet för arguraent, ora han anser att detta inte är lärapligt? Min sista fråga är: Är det ett helt felaktigt resoneraangsora jag för här, när jag säg;er att det vore värdefullt raed en helt opartiskbelysning? säger ju statsrådet att han har tagit hänsyn tillluftfartsverkets och SAS:s bedöraningar det är ju de sora skall använda dehär byggnaderna. Men hgger inte också i det litet av den probleraatik som jagpåvisade, nämligen att de också delvis blir parter i målet? Är det då intevärdefullt att få en bedömning från annat håll. SkaU inte statsrådet raed någonsynpunkt åtrainstone koraraentera den frågan? Det har ställts en rad frågor, och jag skallförsöka besvara en del av dem. Men allra först vill jag säga att både interpellanternaoch frågestäUarna har en uppfattning gemensarat, näraligen att luftfartsverketoch värderingar måste ifrågasättas. När det gällerluftfartsverket kompletteras misstänksaraheten raed att luftfartsverket talari egen sak. Vi kan eraellertid inte ändra på det förhållandet - ora det nu inteär så som interpellanterna menar att luftfartsverket och ärvåra två fackrayndigheter på detta område. Maj:t har dessa tvåmyndigheter att höra på. Ärendet ligger under dem, och därför är det litet jag vill gärna använda det ordet märkligt att pä det här sätitet försökaifrågasätta deras objektivitet på ett oraråde som de är skyldiga att handlägga.Det är på gränsen till en allvarlig anklagelse att luftfartsverket inte bara idenna fråga utan kanske också i andra frågor endast skulle tala i egen sak,vilket skulle innebära att raan inte bara nu utan kanske oftare skulleifrågasätta dess objektivitet. Är det det sora avses raed raisstänkliggörandet? Interpellanterna sätter större tUltro till enarkitektfirma. Jag ifrågasätter inte denna arkitektfirmas ärlighet, sorainterpellanterna här gör raed luftfartsverket det skuUe vara raig fjärran attgöra det. På detta sätt komraer vi naturligtvis inte ur den här diskussioneniden delen. Jag konstaterar bara att interpellanterna har ifrågasattluftfartsverkets objektivitet men inte för ifrågasätterobjektiviteten hos företrädarna för runda huset. Jag gör det icke. Men visstförefaller det raärkligt att debattera så allvarliga ting på det sättet. frågar ora och dess raöjlighetertidigare och att komraa in. Jag sade i raitt skriftliga svar på s. 2 attefter ingående beredning inora koraraunikationsdeparteraentet och sedanöverenskora-raelse raed träffats om bidrag till bl.a. kostnad för projektering meddelade Kungl. Maj:t föreskrifterför det fortsatta utrednings- och projekteringsarbetet avseende stationsbygg- Detär ju svar, , på frågan huruvida har varit raedveteteller icke medvetet om de tankegångar sora har lett fram tUl Kungl. Maj;tsbeslut. tar aUtid reda på vad det är raan skriver på,och det har raan gjort även i det här fallet. säger också att statsrådet inte näraner attdet komrait in synpunkter från dera som företräder rundahusalternativet. SkaUdet tydas så, , att alla dessa synpunkter skulle ha lagts åt sidanav Kungl. Någon annan tydning kan jag inte komraa fram till när herrWirraark påstår att det har koramU in synpunkter från de företrädarna som ingenhänsyn har tagits till. Det borde vara en överloppsgärning för mig att säga attKungl. Maj:t och underlydande verk och sidoordnade rayndigheter i det härärendet liksom i alla andra har varU helt öppna vid varje tillfäUe för attlyssna tUl alla tänkbara förslag. i gjorde i sitt inlägg gällande bl.a. att här skulle finnas två alternativ, ja, det har blivit, , tväalternativ i den debatt som förs i det här stadiet av ärendets handläggning.Men innan luftfartsverket och fastnade för det alternativ somKungl. Maj.t nu har beslutat om, så har naturligtvis, som alltid, verket haftatt samla in erfarenheter och synpunkter från alla tänkbara håll. Detta haralltså lett fram till det aUernativ sora beslut är fattat om. Det är alldeles självklart att luftfartsverket måste varamed riden och följa upp vad som händer runt om i världen. Det ligger i sakensnatur att raan inte sätter sig i sin karamare och ritar upp ett förslag rill enny terminalbyggnad på utan att följa upp vad som är det senaste nyarunt om i världen. kora tillbaka till Kennedyflygplatsen. Det är synd, , att jag inte gjorde sorajag kanske tänkte och tog raed mig en rad bilder för att visa här. Herrtalmannen kanske vid ursäktar att jag inte gjorde det.Men om vi hade haft möjlighet att titta på dessa bilder skulle jag ha kunnatvisa vad borde veta när han talar om den flygplatsen, nämligenatt den är orabyggd och att det inte alls går att göra någon järaförelse meddet vi nu diskuterar beträffande . Jag skall inte förlänga debatten mycket mera. Men låt migsäga en sak tUl, som naturligtvis kan vändas eraot raig, om interpellanternaoch frågeställaren vill det. Men jag tycker den är så väsentlig att jagåtminstone måste få den till protokollet. Arbetet med nya stationsanläggning har pågåtti . Alla ansträngningar görs att få frara den länge önskade nyastationsbyggnaden. det skall kunna ske enligt planerna dvs. attanläggningen skall kunna tas i bruk - måste arbetet fåbedrivas ostört och inte, som skett , ytterligaresplittras på diskussioner och analyser av andra tänkbara lösningar avbyggnadens utforraning. Jag hoppas verkligen innerligt att luftfartsverket ocUbyggnadsstyrelsen nu skall få den absolut nödvändiga arbetsron i sittfortsatta arbete. Det är nödvändigt också raed hänsyn till den flygandeallraänheten, sora i hög grad blir lidande redan genom de förseningar sora nuuppstått. I dettalägger jag till slut också in, herr talraan, vad sade Ang. utformningen av flygterminaler Ang. utformningen av flygterminaler om att härskulle man kunna remittera något förslag på nytt. Beslut har ju fattats iärendet, och då går det inte att remittera på nytt. i (s): Statsrådet måste helt ha missuppfattat vadett ämbetsverk har för befogenheter. Jag har aldrig trott att ett ämbetsverkavgör en fråga. Statsrådet sade att avgörandet ligger hos luftfartsverket ochbyggnadsstyrelsen. Det kan aldrig vara möjligt. Ett ämbetsverk har ju ingenavgörande befogenhet utan kan endast framlägga förslag. Att ämbetsverken iallmänhet har en sakkunskap, som man hoppas att statsråden respekterar, ärsjälvklart. Men jag tog ett annat exempel - det gällde köp av datorer.Där hade ett ämbetsverk raycket bestämt uttalat sig i en riktning och det hadegetts stor offentlighet åt detta. Det blev ett annat beslut. Och jag har ganskagod kännedom om att regeringen icke behöver ta någon hänsyn tiU förslag somkommer från ämbetsverk. Så på den bogen ligger inte frågan, utan avgörandetträffas av statsrådet. Det är ju därför vi tar upp frågan här. Annars vore detmeningslöst, vi kan inte stå och vädja tUl ett ämbetsverk. Vi kan bara vädja tillstatsrådet att ta hänsyn tUl olika förslag. Sedan har det sagts att vi har insinuerat attluftfartsverket varit partiskt, men vad vi har sagt är att luftfartsverket hadeutformat ett förslag innan det andra förslaget lades fram. Om det redan finnsett förslag som raan har satts sig in i och tagit ställning till, så är det välnaturligt att raan också förordar det. Det var därför sora jag raenade att detkanske skulle ha varit riktigare att raan hade utarbetat det andra förslagetockså, så att statsrådet hade två lika väl utarbetade förslag att välja mellan.Jag anser nämligen fortfarande att det är statsrådet som avgör frågan. Sedan sade kommunikationsministern: oss nu vara i fredoch kom inte raed några ytterligare besvärligheter! Men när vi sorariksdagsleda-raöter får frågor och förslag från olika håll är det ju vårskyldighet att vi i vår tur frågar statsrådet. Det hör till ordningen och bördärför inte irritera. Jag tror inte heUer att vare sig luftfartsverkets ellerbyggnadsstyrelsens förslag vera det nu är sora har sysslat raed dessa frågor har blivit försenat av våra interpellationer. Ätt påstådet kan nästan kallas för en insinuation. Orsaken till att vi har frågat viddenna tidpunkt har varit den publicitet som förekomrait ora att det också finnsett annat förslag sora inte har undersökts. Inte heller tror jag att dröjsmålet hittUls har berott påatt man gjort några extra analyser. Vi har åtminstone inte fått någonredogörelse för dem. Det har inte sagts något ora att man har analyserat en radförslag och fört en mängd diskussioner; det enda vi vet är att ett förslag omrunda huset har lagts frara under detta år och att raan i ärabetsverken redanhade bestärat sig när det förslaget presenterades. Därför kan man inte i verkenha blivit försenad i sin handläggning av att vi interpellerat här i riksdagen.Vi vet för övrigt hur liten betydelse det har att interpellera, men det är enav de möjligheter vi ändå har sora riksdagsledaraöter att verka i allmänhetensintresse. Självfallet kan inte heller rundahusförslaget ha försenatluftfartsverket och när de utarbetat sitt förslag, som redantycks ha legat färdigt när det andra förslaget lades fram. Det är fel att påstånågot sådant. Slutligen kan man som statsråd ha en bestämd uppfattning,raen raan kan inte huta åt riksdagsmän och säga att de skall hålla sig lugna,så att ärabetsverken kan arbeta när man bara är så blygsam att manframställer en enkel interpellation. Ang. utformningen av flygterminaler Efter statsrådets senaste anförande vill jagbara beträffande det verk vi här har diskuterat säga, att det inte har varitmin raening att ifrågasätta verkets objektivitet eller att raan där har gjorten saklig bedömning. Det tror jag visst att man har. Vad jag har sagt är attgenom att verket redan var engagerat i ett förslag blir det något av ettpartsförhållande, och därför hade det varit önskvärt med en ytterligarebelysning av en tredje part. Det är bl. a. en sådan belysning sora jag harvelat medverka till med rain fråga. Jag vUl alltså ha noterat i protokollet attjag inte har ifrågasatt verkets vUja tiU en saklig bedöraning av ärendet. Den andra punkt jag skulle vilja ta upp är att statsrådettycktes vara indignerad över att jag hade sagt att statsrådet inte hade närantde ytterligare synpunkter som hade kommit in från vederbörande arkitektgrupp.Det tycker jag var helt på sin plats att göra. Vad statsrådet gjorde i sinandra replik var att referera till de synpunkter sora SAS hade anfört och sorahar beraötts i den här inlagan. Inte raed ett ord sades att här fanns faktorersora kunde inverka på de slutsatser sora SAS dragit. Det är väl bara riraligtatt detta koraraer tUl aUmän kännedom och att de synpunkterna inte ståroemotsagda. För det tredje är det väl ingen avoss som har debatterat denna fråga som viU försena utbyggnad. Det ärju inte bara en tidsfråga. Det är också fråga om ett mycket viktigt projekt det är en miljard investering och det är fråga om bidrag från landstingensora uppgår till mycket stora belopp. Då vore det väl inte för mycket begärtatt de fick ärendet för yttrande. Statsrådet försökte ge kararaaren intrycketatt hade tagit ställning till rundahusprincipen. Det är inte så.Vera sora helst sora kontaktar får beskedet att man inte haftraöjUghet att ta ställning till alternativen i den fråga vi nu diskuterar. Jagtycker att det vore rimligt att raan fick det. Begär raan att landstingen skallge krediter på så stora belopp, bör de också ha raöjlighet att yttra sig överdenna mycket viktiga utbyggnad. Jag sade i början av rain förra replik attjag utsatte raig för en stor risk ora jag tog upp frågan om tidsaspekten. i Stockholra tog direkt upp den kastade handsken och sade att dettauttalande raåste innebära att jag tyckte illa ora att interpeUationerna ochfrågan hade ställts. Jag kan bara försäkra att det inte var av denorsaken jag sade detta. Jag arbetar inte på det viset. Men jag tyckte ändå attdet ur ett vidare perspektiv bortsett från att vi skall diskutera Ang. utformningen av flygterminaler de härfrågorna hur ofta vi vUl ändå fanns anledning att i en så här viktigprincipdebatt ta raed tidsperspektivet för . Vi raå ha vilken uppfattning vi vUl ora runda huset ellerfinger-terrainalen, raen kvar står ändå att alla sora tänker utnyttja Arlandaväntar på den nya stationsbyggnaden. gör jag ingen kopplingalls raed typen av hus, utan konstaterar bara att vi redan av olika skäl - raeninte av detta skäl, är försenade. I den debatt ora sompågått har raan ofta fått höra: Skall detta aldrig bli färdigt någongång? Det var just därför jag tog mig friheten att med risk för att blimissförstådd ändå nämna detta. Det fanns inget sådant samband som fruEriksson talade ora. Överläggningenvar härmed slutad. § 13Kammaren åtskildes kl. 4.04.