prot · FV09106 · 1972-12-31 00:00:00 — innebar att tryckfrihetsförordningens lagrum rörandesårande av tukt och sedlighet upphävdes, antogs såsom vilandeav första kammaren efter votering med 97 röster mot 33 och av andra kammarenmed röstsiffrorna 117 mot 85. Propositionen antogs av enkammarriksdagen den 10februari efter votering med 184 röster mot 128.Därmed var ändringen i grundlagen genomförd. Lagändringen har synbarligen fått mycket konkretakonsekvenser. Onsdaeen den S. k. porrannonser - annonser om sexklubbar och poseringsateljéer - jnovember 1972 fyller hela sidor i vissa tidningar. En tidningsman berättar att en tidning i harintäkter av sådan annonsering varierande meUan 0,7 och perär. har troligen betydhgt större intäkter. tvekar av moraliska skäl att bereda platsför hithörande annonser men nödgas ibland av ekonomiska skäl och konkurrensskälatt uppge sitt motstånd. Genom tidningsreklamen dragés ett allt större antalmänniskor in i den verksamhet annonseringen avser. Kvinnor som dragés in i sådan verksamhet upplever med fäundantag prostitutionen som förnedrande. Ofta står kvinnorna under hård ledning av manhgasutenörer, vilkas enda mål är att tjäna pengar pä sina offer. Många kvinnor upplever sin ställning så svår att de flyrverkligheten genom sprit- och narkotikabruk. Ätt döma av publicerade reportage bedrivs pä vissa klubbarren bordellrörelse, där sålunda straffbart koppleri äger rum. Pä samtliga sexklubbar och poseringsateljéer sker enpenningomsättning av stora mått. Samhället åsamkas betydande skadeverkningargenom den psykiskt och fysiskt nedbrytande verksamheten somvederbörande profitörer i regel helt undandrar sig beskattning och därmed ocksåhelt plikten att bidra tUl att läka de skador som verksamheten åstadkommer. För samtliga i verksamheten inblandade existerar en ökadfara att drabbas av veneriska sjukdomar och att sådana sprides till andramänniskor. Med hänvisning tUl här anförd motivering hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr justitieministern få ställa följande frågor: att de uppkomna konsekvenserna av lagändringen är acceptabla? Om så icke ärfallet, vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att mUdra ellereliminera följderna? Denna anhållan bordlades. § 30 Interpellation nr 200 ang. könsfördelningen inom detoffentliga utredningsväsendet Ordet lämnades pä begäran till Fru andrevice talmannen (), som yttrade: Herr talman! På nytt har debatten om kvinnans likaberättigande och jämlikheten mellan könen blossat upp. Det brukar den göra i tider av flitigt kongressande och i tider, där man förbereder sig för kommande valstrider. 1 den debatten saknas ett väsentligt inslag, nämligen kvinnor nas representation i de offentliga utredningarna. Motivför ökat antal kvinnor i offentliga utredningar Det finns flera viktiga skäl varför de offentligautredningarna mera bör uppmärksammas: andelenkvinnor är extremt låg; ett ökat kvinnligt deltagande i offentliga utredningarskuUe bidra till skolning av kvinnorna för även viktiga uppgifter över helafältet inom politik och samhälle. Den som suttit i en utredning lär sig att mereller mindre behhärska ett visst område; en ökad andel kvinnor i utredningar skulle snabbt ökarekryteringsbasen i vad gäller kvinnor som kan erhålla viktiga nya uppdrageUer poster; i utredningar formas i regel framtiden inom olika områden,och kvinnomas erfarenheter och synpunkter bör självklart finnas med över helafältet i det utvecklings- och omdaningsarbete som sker i samhället. Kvinnorna i de offentliga utredningarna Hur ser verkligheten ut i vad gäller kvinnornas deltagandei det offentliga utredningsarbetet? Snedfördelningen mellan män och kvinnor ärt. o. m. mera påtaglig än på andra områden. Det offentliga utredningsväsendet är som bekant mycketomfattande. I riksdagsberättelsen finns 1 082 aktuella utredningar ochkommittéer. Av personregistret i samma riksdagsberättelse framgår, att 3 224personer pä ett eUer annat sätt är engagerade i detta omfattande arbete. Avdessa är kvinnor. Sonderar man ett antal utredningar för att särskilt seefter hur kvinnor blivit representerade finner man ett stort antal utredningar,där kvinnor lätt kunde utsetts men där ingen eller mycket få kvinnor kommit ifråga: (S 1966:36) H andikapputredningen (S 1966:38) om påföljder för psykiskt avvikande lagöverträdare m. Samarbetsorganet för åtgärder mot ungdomsbrottsligheten ningen vid statliga myn- om kollektivtrafik i tät- Soc S:28 Soc S:6 Fin Fi:25 Fin Fi:22 Utredningen om en översyn av yrkesskadeförsäkringen PensionsälderskommitténKommittén för akademiska sjukhusets i utbyggnad Utredningenrörande lärarnas arbetsförhåUanden affärstidskommitté SaneringsutredningenDelegationen för de mindre och medelstora företagen för översyn av den upphovsrättsliga lagstiftningen Det finns några fä utredningar, där andelen kvinnor inteär helt obetydlig; de rör alla utan undantags, k. traditionellt kvinnhgaområden. , handikapputredningen, kommittén för utredningom påföljder för psykiskt avvikande lagöverträdare, familjelagssakkunniga,barnstugeutredningen och servicekommittén är sådana exempel. Det är dock intesvårt att hitta utredningar även på traditionellt s. k. kvinnliga områden, därdet inte finns en enda kvinna. Av det anförda framgår att i statens offentligautredningar är det kvinnliga inslaget anmärkningsvärt lågt. Här borde enändring kunna göras. Regeringen tUlsätter ftredningar och har där - tillsammansmed partierna som nominerar kandidater - ett stort ansvar. Med åberopande av det anförda, anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr statsministern få rikta följande frågor: Delarstatsministern min uppfattning att andelen kvinnor är för lågt i de offentligautredningarna? Vilka åtgärderär statsministern villig att vidta pä sikt för att fä bättre jämvikt mellan mänoch kvinnor i det offenliga utredningsväsendet? Vilka åtgärderär statsministern beredd att vidta med snar verkan? Denna anhållan bordlades. §31 Interpellation nr 201 ang. det kristna normsystemet i det svenska samhället HerrJOHANSSON i Skärstad (c), som yttrade: 1 en intervju i studenttidningen justitieministern uttryckt synpunkter på det rådande normsystemet isamhället. Värt samhälle och dess rättssystem har byggt påkristna normer. Vägledande för relationerna mellan människor har varit ettrespekterande av andra människors liv och egendom, och detta har sin förankringi vårt lands kristna värderingar. Justitieministern har konstaterat att det traditionellanormsystemet har begränsad betydelse för många människor. Detta kannaturligtvis leda till genomgripande förändringar i vad gäller relationernamellan människorna. Justitieministern ser den tilltagande ungdomskriminalitetensom ett uttryck för att de religiösa normerna inte har ersatts med andranormsystem. Inget samhäUe kan i längden fungera utan normer, sommänniskorna har att rätta sig efter. Det är nödvändigt att det finns regler förden mänskliga samlevnaden som mäste accepteras och respekteras av alla. Omdetta torde aUa vara ense. Ingen kan undgå att notera att de kristna normerna i dagspelar en mindre roll för människorna. Detta torde till stor de! bero på olikaåtgärder frän samhället. Inslag i olika reformer har inneburit att det kristnaarbetet försvårats. Inte minst gäller det reformer på skolans område. Men äveninom familjelagstiftningen har utvecklingen gått ifrån kristna normer ochtraditioner. En mängd andra områden skuUe kunna nämnas. Den pågående utvecklingen är allvarlig. För vårt samhällesfortbestånd och för enskilda människors rättssäkerhet är det nödvändigt att ettnormsystem finns och att detta bygger på samarbete och samverkan mellanmänniskor. I ett dynamiskt samhälle kan naturligtvis intenormsystemet i alla sina delar vara fast frän tid till annan, men degrundläggande värderingarna om respekt för andra människors liv och egendom färinte försvinna eller ändras. och sedan århundraden tillbaka ärdessa grundläggande normer förankrade i den kristna livsåskådningen ochtraditionen i vårt land. De kristna normerna fyller de högst tänkbara krav mankan ställa på sociala normer, varför det är oansvarigt att motarbeta dem,speciellt som där inte finns något att sätta i deras ställe. För att vi skall ha ett fungerande socialt normsystemmåste dessa Nr 106 normer bygga pä en etisk grund. Utan denna grund finns ingen den förankring. Mot den bakgrunden kan man ifrågasätta justitieministerns jnovember 1972 uttalande. Med hänvisning till det anförda hemställes om kammarenstillstånd att till herr justitieministern få framföra följande frågor; Anser statsrådet att det funnits en folkförankrad grundför de åtgärder som vidtagits, vilka, utan att det alltid funnits någon primäravsikt tiU det, har medverkat till det kristna normsystemets minskade betydelsei det svenska samhäUet? Anser statsrådet att det råder motsatsförhållanden mellanett kristet och ett socialt normsystem? Denna anhållan bordlades. § 32 Interpellation nr 202 ang. den framtida utformningenav svenska flygplatser Ordet lämnades på begäran till HerrWENNERFORS (m), som yttrade: har beslutat att en nystationsbyggnad för utrikestrafiken skaU byggas pä . Man beräknar attkunna ta den i brukar 1976. Maj:t enprinciplösning - enligt fingerhusprincipen för hur huset skuUe byggas.Lösningen kunde betraktas som ett preliminärt skissförslag, vilket bl. a.framgår av den av luftfartsverket framlagda utbyggnadsplanen 70. Enutrikeshall kan i huvudsak byggas enligt två principer, dels enligtrundahusprincipen, dels enligt fingerhusprincipen med långa korridorer ut tillflygplanen, dvs. I 70 framförde såledesluftfartsverket fingerhuset som sin principlösning. framlade en arkitektgrupp under ledning avarkitekt , , för en idéskiss till enterminal, utformad som en rund byggnad. Härvid erhöll arkitektgruppen avbyggnadsstyrelsen dimensioneringsanvisningar och en del av luftfartsverketsutredningsmaterial. begärde attluftfartsverket skulle yttra sig över ett av arkitektgruppen utvecklat förslag.Vid ett sammanträde samma månad redovisade luftfartsverket kritiska synpunkterpå rundahusetförslaget för och arkitektgruppen. presenterades ett ytterligarebearbetat förslag och en av utförd kostnadsuppskattning.Byggnadsstyrelsen anmodade luftfartsverket att ingående granska förslaget.Detta gjorde luftfartsverket med biträde av sina konsulter och i samråd medexperter inom SAS, Granskningsresultatet redovisades vid sammanträde i april1972. anmodade kommunikationsdepartementetluftfarts verket att i samråd med avge yttrande över arkitekt- 121 Nr 106 gruppens förslag. Med dettaremissyttrande och allt övrigt material som Onsdagenden underlag beslötkommunikationsministern den 28 juh 1972 att arkitekt- 1 november1972 gruppens förslag inte skulle föranleda någon åtgärd. -------------------- Den nya Arlandaterminalen skall således byggasenligt fingerhusprin cipen. Beslutet har väckt stor undran i vida kretsar. Icke minst för den som upplevt fingerhusprincipens nackdelar på Kastrupflygfältet i Köpen hamn framstår beslutet som i hög grad olyckligt. Pä 1950- och l'?60-talen byggde man fingerhusbyggnader som med den tidens relativt ringa trafik var ändamålsenliga. 1 takt med den ökande trafiken har stationsbyggna derna runt om i världen fått aUt längre "fingrar" på sina hällnästan kilometerlänga korridorer. Med tanke på all den service och omtanke som flygpassagerama har fått i övrigt är det förvånande att stationsbyggnader na gjorts så konsumentovänliga. Man bör härvid tänka sig in i den reströttes situation. Handbagaget smäväskor, påsar och ytterkläder - kan vara tungt och besvärligt att bära på en järnvägsstation, där avståndet inte överstiger . Men på en flygplats är det ingen ovanlighet med en mångdubbelt längre förflyttning oftast under tidspress. Hur upplever exempelvis de äldre och handikappade detta? Eller de flygpassa gerare som missuppfattat den "utländska" högtalarrösten och kommit in i fel "finger"? När man nu bygger nya stationsbyggnader pä utländskaflygplatser sker detta efter rundahusetprincipen. På i Yorkhar en rund passagerarterminal tagits i bruk. I pågår ettliknande flygplatsbygge. 1 har man en rund teminal, och i skallen rund stationsbyggnad uppföras med ekonomiskt stöd av . Samtidigtvill myndigheterna i bygga enligt gamla och förlegade principer. Fördelarnamed rundahusetalternativet är mänga. I första hand blir det många miljonerbilligare. Byggtiden blir kortare. Det krävs mindre personal. Men framför aUtär detta alternativ synnerligen passagerarvän-ligt. Gångavstånden bhr avsevärtmindre. Väntetiderna efter landning blir ocksä kortare. Bil- ochbusstrafikfrågorna kan lösas pä ett smidigare sätt. Med utgångspunkt iArlandaprojektet vore det av stort intresse att få kännedom om de olikafaktorer som påverkar valet av byggnadsprinciper när det gäUer framtidaflygplatser. Med hänvisning till vad som här anförts anhåller jag omkammarens tillstånd att tUl herr kommunikationsministern fä rikta följandefrågor: Kommer svenskaflygplatser att byggas enligt fingerhusprincipen? Vilkainternationella erfarenheter påverkar statsrådets syn pä utformningen avflygplatser? Denna anhållan bordlades. § 33Interpellation nr 203 ang. uppföljningen av beslut om Nr 106 lagstadgad 18-årsgräns för utminutering och utskänkning av mellanöl, den '""* Ordet lämnades på begäran till HertSTÄLHAMMAR (fp), som yttrade: beslut om att införa enlagstiftad 18-årsgräns för utminutering och utskänkning av mellanöl, hksom detanslag pä som tilldelades för eninformations- och upplysningskampanj om alkohol- och narkotikafrägor, måste sessom allvarliga försök att komma tiU rätta med de problem som alkohol ochnarkotika orsakar bland ungdomen. Riksdagsdebatten som föregick detta besluthandlade ocksä mera om i vilken utsträckning dessa åtgärder skulle visa sigeffektiva än om huravida åtgärder över huvud taget skuUe behövas. Från enmycket stor minoritet hävdades emellertid att det i praktiken skulle bli svårtatt upprätthälla 18-ärsgränsen. Därför förordades att meUanöket helt skulle tasbort ur livsmedelshandeln. Förslaget om l8-ärsgräns hade ocksä tidigareavstyrkts av bl. a. , och . 1 debatten kring denna fråga sade skatteutskottetsordförande bl. a.: "Här får man sätta in en ordentlig kontroU och följa upp frågan, inte bara vi utan också APU. Men vi anser att de handelsanställda fär ett starkt stöd dä de i tveksamma fall kan stödja sig på en faktisk lagstiftning----- ." som förflutit sedan 18-ärs gränsen infördes, har det emellertid vid flera tUlfäUen visat sig att effekten av denna åldersbestämmelse har blivit mycket hten eller ingen alls. Mänga ungdomar under 18 är har utan svårighet kunnat köpa sitt mellanöl. Om beslut i denna fråga skall ha avsedd effekt,nämligen att förhindra ungdom under 18 är att köpa mellanöl i hvsmedelshandeln,måste således de nya bestämmelserna följas upp och efterlevnaden kontrolleras. På liknande sätt har det visat sig att det anslag förinformation i alkohol- och narkotikafrågan som tUldelats statens ungdomsrådtill viss del har använts pä ett sätt som har mycket litet gemensamt med deintentioner som låg i riksdagsbeslutet om informationsverksamheten. Detta harockså föranlett berättigad kritik frän många häll. Med hänvisning till det anförda hemställer jag därför omkammarens tUlstånd att tUl herr finansministern fä framställa följande frågor: Har någraåtgärder vidtagits eller vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att genomAPU eller på annat sätt kontrollera effekterna och efterlevnaden av riksdagensbeslut om lagstadgad 18-årsgräns för utminutering och utskänkning av mellanöl? Vilka åtgärderämnar statsrådet vidta för att kontrollera dels i vilken utsträckning medel somavsatts för information i alkohol- och narkotikafrågan används för verksamhetersom ligger i linje med intentionerna i riksdagsbeslutet, dels effekterna avdenna informationsverksamhet? Denna anhållan bordlades. § 34Interpellation nr 204 ang. förtrycket mot vissa kristna i Ordet lämnades på begäran till HertSTÄLHAMMAR (fp), som yttrade: har vid flera tillfäUenbehandlingen av personer i med för myndigheterna icke acceptablaåsikter aktualiserats såväl i riksdag som massmedia. Främst har detta då gälltsovjetiska medborgare av judisk börd eller trosbekännelse, men mänga exempelfinns ocksä på hur andra intellektuella genom sitt arbete ådragit sig regimensmissnöje. har dessutom frän många samstämmiga källorinformation givits om det åsiktsförtryck och de förföljelser vissa kristnabekännare utsätts för i . Bakgrunden till dessa förhållanden har i första hand varitde bestämmelser som myndigheterna utfärdade och vilka på ettdrastiskt sätt försvårade de kristna församlingarnas arbetsmöjligheter. Blandannat innebar dessa bestämmelser att föräldrar förbjöds att låta sina barndeltaga i gudstjänsterna och att ökade restriktioner för församlingarnasmöjligheter att ta in nya medlemmar infördes. I flera fall har kyrkor och enskilda församlingar kunnatanpassa sig till de nya förutsättningar för arbetet som de nya förordningarnainnebar. I de fallen har de problem som denna interpellation aktualiserarknappast uppstått. Mänga av de kristna ansåg däremot att de för sitt samvetesskull inte kunde acceptera dessa inskränkningar i församhngarnas verksamhetsmöjligheter.De betraktades därför som oppositionella och har i flera fall satts i fängelseeUer utsatts för förtryck av annat slag. Man räknar t. ex. med att ca 600baptistpastorer är eller har varit i fängelse. Vittnesbörd finns ocksä om attsvära umbäranden och i vissa fall ren tortyr har fört mänga, både män ochkvinnor, i sina bästa är i döden. Ett annat sätt för myndigheterna att komma till rätta meddessa oppositionella kristna har varit att skilja barnen från sina kristnaföräldrar - ett förfarande som klart strider mot elementära mänskhgarättigheter. 1969 protesterade t. ex. 1 500 ryska mödrar i ett brev tillmyndigheterna mot detta ingrepp i familjens rättigheter. har fått motta sju brev somnärmare beskriver dessa förhållanden. De har i första hand författats av Rådetför de fängnas släktingar. Ett flertal brev har också avsänts till juristkommissioneni och Högsta . Just aktuella vittnesbörd om dessaförföljelser visar emellertid att några förbättringar i förhållandena för dessakristna egentligen inte inträtt. En samstämmig svensk opinion har ocksåreagerat mot det sätt pä vilket de sovjetiska myndigheterna utövar förtryck moti regimens ögon oppositionella kristna. Med hänvisning till ovanstående anhåller jag därför omkammarens tillstånd att till herr utrikesministern få ställa följande frågor; Harutrikesministern observerat de i interpellationen påtalade förhållandena? Vilka åtgärderhar i sä faU den vidtagit eller ämnar man vidta för att pådiplomatisk väg framföra den svenska oron över deformer av förföljelser och förtryck mot vissa kristna som äge rum iSovjetunionen? Denna anhållan bordlades. § 35 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:tsproposition nr 111 angående regional utveckling och hushållning med markoch vatten. § 36 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 284 i (c) till herrhandelsministern angående importen av chilensk koppar: Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för att skapa förutsättningar för en störningsfri import av chilensk koppar till Nr 285 () till herr finansministernangående följderna av attarbetsgivare inte redovisar innehållen källskatt: När ämnar statsrådet söka sätta stopp för nu rådandeförhällande att arbetstagare, genom att arbetsgivare endast delredovisarinnehållen källskatt, tvingas erlägga samma skattebelopp två gånger? Nr 286 i (c) till herr jordbruksministern angåendebyggandet av ett hälsocentrum i ; Anser statsrådet att tilläggsdirektiv nu är behövliga förturistutredningen beträffande prövning av frågan om hälsocenter i ,eftersom detta av givna uppdrag inte ens är omnämnt i det avlämnadebetänkandet "Vindelälvsområdet, förslag till utvecklingsprogram förrekreationslivet"? Nr 287 () till herrkommunikationsministern angående höjningenav telegram taxan: Hur bedömer statsrådet den våldsamma höjning avtelegramtaxan, som ägt rum och som bland annat närmast omöjliggör för vanligainkomsttagare att använda ett populärt och traditionellt sätt för uppvaktningarpä högtidsdagar? Nr 288 i (m) till herrutrikesministern angående Avser statsrådet att av de medel som reserverats förbistånd i medge att väsentligt belopp ställes till förfogande försvenska biståndsorgan som redan etablerat ett omfattande och effektivtbiståndssamarbete i landet? Nr 289 FruTheorin (s) till herr industriministern angående arbetares medinflytande överanvändningen av allmänna medel som anvisas för rationalisering av enskildaindustriföretag: Avser industriministern vidta åtgärder för att gearbetarna vid företag med mindre än 100 anstäUda information om och medinflytandeöver hur samhällets insatta pengar används vid rationaliseringar? Nr 290 i (fp) till herr finansministern angående bestämmelsernaoch anvisningarna rörande reklamskatten: Anser statsrådet att bestämmelserna och anvisningarnarörande reklamskatten uppfyller rimliga krav på enkelhet och klarhet? Nr 291 () tiU herr utrikesministernangående den svenska gåvan av uniformstyg till : Kommer den svenska gåvan av uniformstyg tiU Nordvietnamatt ge sysselsättning ät företag och anställda inom Tekoindustrin i ? Nr 292 () till herr justitieministernangående undertecknande av Montrealkonventionen: Varför har inte undertecknat Montrealkonventionenav ? Nr 293 () till herr justitieministernangående antalet flygplanskapare i : Hur mänga flygplanskapare uppehåller sig iSverige med svenska myndigheters medgivande? § 37 Kammaren åtskildes .