prot · FV0968 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Val av ledamot jämte suppleant i riksdagensförvaltningsstyrelse Företogs val av en ledamot iriksdagens förvaltningsstyrelse jämte en suppleant. Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: För val av ledamot i riksdagensförvaltningsstyrelse efter i , som avsagt sig uppdraget,har valberedningen enhäUigt godkänt en gemensam Usla, varav framgår att tUlledamot för återstående del av valperioden föreslås i medherr Stridsman som personUg suppleant. Såsom ordförande i valberedningen berjag att få överlämna denna Usla, Den av avlämnadeUstan upptog under partibeteckningen "Den gemensamma listan"följande namn: Val av ledamot jämte suppleant i förvaltningsstyrelse Val av fullmäktige Jämte suppleanter i i (c) Sedan denna lista upplästs av herrtalmannen och godkänts av kammaren förklarades de på listan upptagna personernaför återstående del av valperioden 1974 valda till ledamot respektivesuppleant i förvaltningsstyrelse. § 2 Val av fullmäktige jämte suppleanter i Anställdes val av två fuUmäktige i jämte tvåsuppleanter. Av fullmäktige i skall herrarWärnberg och Per Äsbrink avgå. Enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen beslutat att för föreslå omval av herrarWärnberg och såsom fullmäktige i . Valberedningen har vidarebeslutat föreslå som suppleant för och andreordförande som suppleant för , Enligt 70 § 3 mom. riksdagsordningen utses vid val avfullmäktige i varje fullmäktig för sig. Vid valet tUlämpasacklamationsförfarande, om ledamot ej begär att valet skaU förrättas medslutna sedlar. den 27 aprU 1972 Val av fullmäktige Jämte suppleanter i Kammarenutsåg för valperioden 19721975 tiU herrÅsbrink, Per V,, riksbankschef suppleant (för ) , () suppleant (för ) , , LO;s andre ordförande § 3 Val av fuUmäktige jämte suppleanter iriksgäldskontoret Förelogs val av två fullmäktige iriksgäidskontoret jämte två suppleanter. Av fullmäktige i riksgäidskontoret skaU under år 1972herrar Axel Strand och avgå. Enligt ett tUl kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen beslutat att för valperioden 19721975 föreslå omval av herrFredriksson såsom fullmäktig i och tUl ny fullmäktig föreslåfru , Valberedningen har vidare beslutat föreslå somsuppleant för och som suppleant för fruHolmqvist, Liksom för valet tUl riksbanksfuUmäktige skaU iförevarande val varje fullmäktig väljas för sig. Vid valet tillämpasacklamationsförfarande, om ledamot ej begär atl valet skall förrättas medslutna sedlar. Kammaren utsåg för tUl herrFredriksson, K, () fmHolmqvist, A, , (s) suppleant (för ) , , (s) suppleant (för ) , E, () § 4 Justerades protokoUen för den 19 innevarande månad, § 5 Herr talmannen meddelade all i Helsingborgenligt tUl kammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven under liden den 25-30april. i beviljades erforderlig ledighetfrån riksdagsgöromålen. § 6Ang, föregripande av beslut inom ett statligt organ Herr finansministern erhöUordet för att besvara () i kammarens prolokoU för den 2 1april intagna fråga, nr 180, och anförde: har frågat mig om jag anser detvara väl förenligt med ett rimligt hänsynstagande till den demokratiska beslutsprocessenatt ett statligt organ, vUket föreslås komma stå som huvudman för vissinformationsverksamhet, såsom t, ex, , går ut med material omplanering av informationsverksamheten, innan beslutat vilket organsom skaU bli huvudman samt vUken inriktning informationsverksamheten skaU få. Min principiella uppfatlning är att statligt organ, somberörs av förslag som är föremål för prövning, inle bör vidtadefinitiva dispositioner i frågan innan beslut föreligger, Å andrasidan bör det inte föreligga hinder för ett statligt organ att lämnainformation om sådant förslag tUl exempelvis underlydande organ, om det klartanges alt det är fråga om förslag som är beroende av beslut. Ang. föregripande av beslut inom ett statligtorgan Jag vill tacka finansministern för svaret påmin enkla fråga, 1 propositionen 61 med förslag tUl lag om ändring iölförsäljningsför-ordningen säger finansminister att statens ungdomsrådär ett organ som är lämpligt att anförtros uppgiften att vara huvudman förinformationsverksamheten. Det gäller i detta sammanhang information om meUanöloch rusdrycker, narkotika, thinner och andra beroendeframkal-lande medel, ochstatens ungdomsråd föreslås bli huvudman för fördelningen av de föreslagna 5miljoner kronorna. väcktes en motion av socialdemokratiskariksdagsledamöter om alt CAN, dvs. ,skuUe vara samordnande organ för denna verksamhet. Sedermera har det ocksåväckts motioner från , och om att CANskall vara huvudman. Frågan är aUlså föremål för behandUng av ochbeslut kan väntas . Ärendet har behandlats i kulturutskottet och skalläven behandlas i skatteutskottet, men ännu har inget beslut fattats iriksdagen. gick emellertid ut tUl ungdomsorganisationeroch bUdningsförbund med en inbjudan lill en konferens som skuUe håUas den 12april. Man begärde också av organisationerna all få synpunkter och tips. Sedangav man ut en stencUerad PM - som jag har i min hand angåendeinformationsverksamheten, där man går händelserna i förväg och på ettföregripande sätt talar om det anslagna beloppet aUtså inte del föreslagna -på och ger organisationerna intrycket av att det redan ärklart att skall vara huvudman. Vidare har man givit ut en tryckt broschyr, som jag ocksåhar i min hand, med titeln "5 miljoner liU information om mellanöl,alkohol och narkotika etc", där det bl, a, säges: Ang. föregripande av beslut inom ett statligtorgan "Organisation som vill delta iinformationsverksamheten kan vända sig tUl rådet" - dvs. tUl statensungdomsråd - "och presentera ett konkret förslag tillinformationsverksamhet och få ekonomiskt bidrag tiU delta," Det nämnsvidare att liden för första ansökningstUlfällel går ut den , Men har alltså såvitt jag kan förstå gått händelserna iförväg, och min fråga slår fortfarande kvar; Är det verkligen förenligt medhänsynen till den demokratiska beslutsprocessen att på detta föregripande sätthantera denna fråga? Jag har sagt i mitt svar att det självfalletinte är lämpligt att ett underlydande organ vidtar några definitivadispositioner innan har fattat sitt beslut. Om jag fortfarande fårdiskutera rent principiellt vill jag säga att det inte är något fel i att mangör vissa förberedelser. Skall man snabbt komma ur startgroparna efter ettförväntat beslut av , är det aUtid en vinst om man gjort vissaförberedelser. Den broschyr som läste ur har också jag imin hand. läste ur den avslutande delen av broschyren, men vadsom där står skaU ses i sammanhang med hur man uttrycker sig inledningsvis ochi de andra mera väsentliga delarna av broschyren. Där säger man att regeringeni sin proposition nu föreslår vissa åtgärder. Det heter också; Vidare föreslårregeringen att ställs till förfogande för enupplysningsverksamhet på området. Sedan står det att regeringen föreslår enuppläggning som ger spelrum för olika organisationer att från skilda utgångspunkteroch utifrån egna värderingar angripa problemen, och så sägs det att statensungdomsråd föreslås bli huvudman för verksamheten. Det hade naturligtvis varit bättre, om man varitkonsekvent och uttryckt sig litet försiktigare pä sluttampen, men jag tyckernog att redovisning av broschyren var ganska ofullständig. Detväsentliga intrycket vid läsningen är att regeringen har föreslagit riksdagenen reform på det här området, och det har ungdomsrådet velat tala om. Ambitiössom man är har man velat, som jag sade, komma snabbt ur startgroparna, ochdärför har den här publikationen tryckts. Den kunde ha varit mindre bestämd ide sista avsnitten det kan jag hålla med om men i rättvisans intresse skaUväl även de dominerande delarna av broschyren redovisas. Det är riktigt att man i den PM, som statensungdomsråd delade ut till organisationerna vid konferensen som jag nämnde,redogör för propositionen och att det också i den tryckta broschyren hänvisastiU det förslag som föreligger i form av en proposition. Men det märkliga är juändå att ett statligt organ som ungdomsrådet startar en verksamhet medregeringens goda minne, innan beslut därom fattats av . Jag kanförstå resonemanget att man viU komma tidigt ur startgropar- na, menhär gäller det ju ändå en kontroversiell sak, eftersom CAN tävlar med statensungdomsråd om uppgiften att vara huvudman, om den saken föreligger jui . Starka krafter som och andra folkrörelser anseratt CAN bör ha den här uppgiften. Det framgår heller inte riktigt tydligt, ivarje fall inte av den stencilerade PM som gavs lill ungdomsorganisationerna,att det bara är ett förslag att skall sköta verksamheten.Det talas, som jag sade, om de anslagna medlen på . Den tryckta broschyren, som finansministern ocksåhänvisade tUl, far med felaktiga uppgifter, vilket visar en okunnighet frånungdomsrådets sida som gör atl man kan betvivla dess kompetens på det härområdet. Det heter t. ex, på första sidan: "Dit hör också de problem somnarkotikan och andra centralstimulerande medel skapar," Man är alltså intepå det klara med alt ordet narkotika är en juridisk definition med syftning påopiater, centralstimulerande medel och haUucinogener, medan centralstimulerandemedel är en farmakologisk beteckning på en grupp av narkotika amfetaminer,Preludin, Ritalina, osv. Man har blandat samman begreppen, och i den härbroschyren ges alltså inte fullständiga och riktiga upplysningar. Jag anser alt del hade varit förenligt med en demokratiskordning att ungdomsrådet hade väntal med att ge ut broschyren. De 5 miljonernaskaU för övrigt användas , och tiden hade säkerligen räckt till, omman förberett själva starten. Däremot borde man inle ha givit organisationernaintrycket att det redan är klart från sida att just statensungdomsråd skall ha hand om uppgiften, eftersom den saken här i huset ännu sålänge är kontroversiell. den 27 aprU 1972 Det var rätt intressant att höra det senasteinlägget. vände sig mot den snabba starten men är för egen delpigg på alt snabbt starta den sakdebatt som skall håUas här iriksdagen. Jag tycker att inlägget passar bättre där. sade att givit utbroschyren "med regeringens goda minne". Naturligtvis tar regeringenansvar för vad dess underordnade verk företar sig. Ansvaret Ugger hosregeringen. Personligen var jag inte medveten om det här förrän jag fick denenkla frågan. Huruvida någon annan i regeringen har blivit kontaktad kan jaginte säga. Därför bör del som hänt inle utan vidare uppfattas som attregeringen har sanktionerat själva uppläggningen av ungdomsrådels utspel. Mensjälvfallet, som jag sade, är regeringen ansvarig för vad som sker på del härområdet. Överiäggningen var härmed slutad, § 7 Ang, gränsöverfarten till Herr finansministern erhöll ordet för all besvara () i kammarens protokoU förden 21 aprU intagna fråga, nr 182, och anförde: 1 * protokoll 1972.Nr 68-69 den 27 aprU 1972 har frågat mig om jag viUmedverka till att gränsbor vid finska gränsen vid gränsöverfart blir jämställdamed gränsbor vid norska gränsen. Fr, o, m, gäller nya bestämmelser beträffandebl, a, gränsbornas möjligheter atl passera gränsen i , Bestämmelsernagmndar sig på en överenskommelse tidigare mellan representanter förSveriges och regeringar. Som jag framhöU i ett interpellationssvartUl i innebär den nya ordningen att i princip frigränsövergång kan medges där del finns behov. För sträckan norr om föreliggerför gränsbefolkningen full frihet för övergång utan några inskränkningar. Söderom Huuki gäller en anmälningsplikt så utformad att gränsbor vid finska gränseni aUt väsentligt kan anses ha fri gränspassage vid tiUslåndsgivningen, som jag tackar för svaret på minfråga måste jag med beklagande konstatera att finansministerns svar innebär,att gränsbefolkningen i inte blir jämställd med gränsbor vid dennorska gränsen. Herr finansminister, min frågablir: Vilka kan de verkliga motiven vara att ha skilda bestämmelser vidgränsöverfarl? VUl man bara stimulera en administrativ byråkrati eUer är månnegränsbefolkningen i att betrakta som opålilligare än de som bor vidden västra gränsen? Etl klarläggande behövs på den här punkten. Del var väl närmast etl ganska ogeneratinslag av oförskämdhet ifrån frågestäUaren när han frågar, om del här är etlförsök att stimulera en onödig statlig byråkrati. Naturligtvis är det inle det.Del finns väl rutiga skäl och randiga orsaker bakom detta. Här hörsförsvarsmyndigheter, och här har vi vissa regler enligt den invandringskungörelsesom gäller. Vad som har beslutats i form av en överenskommelse mellan svenskaoch finska regeringarna, i fullt samförstånd mellan de båda regeringarna, är enöverenskommelse där bl. a. dessa avvägningar ligger i bakgrunden. Man bör inte göra den här frågan större än vad den är. 1de nya bestämmelserna beträffande gränstrafik med varor som skall förtullassägs: "Trafiken med varor som skall förtuUas sker också i fortsättningendär det finns en finsk tullväg och svenskt gränsövergångsställe. Uppkommer nyatrafikbehov skall tullväg/övergångsställe upprättas." Vad sedan beträffargränstrafik med varor som får medföras fritt och det är väl närmast del somfrågeställaren har avsett - sägs i överenskommelsen: "a) För turister inrättas nya gränsövergångsställenpå sådana platser som företrädesvis används av turister som skid- ellervandringsled. Sådant övergångsställe kan utvidgas att omfatta etl störregränsavsnitt. Turister kan vid behov få tillstånd av svensk eller finsktull- eller polismyndighet atl i båda riktningarna gå över gränsen på annatställe än övergångsställe. b) Uppkommer nya behov av överfartsstäUen för gränsborskall sådana upprättas. Dessutom kan gränsbor vid behov få tillstånd av svenskeller finsk tull-eller polismyndighet att i båda riktningarna gå över gränsenpå annat ställe än övergångsställe eller överfarlsslälle," Del tillståndet ges efter en enkel lelefonpåringning. Jagtror inle man kan komma längre i fråga om UberaUsering av gränslrafiken, om manändå har ett, som jag menar, dokumenterat behov av alt hålla en viss kontroUöver den. den 27 aprU 1972 Det var bra att få fastslaget att det kanvara försvarssynpunkter som gör att gränsbefolkningen i inte ärjämställd med gränsbefolkningen vid den norska gränsen. Det var också av värde att få upplysningen att det går atlmed elt enkelt telefonsamtal få besked om huruvida man får passera gränsenutanför de bestämda övergångsställena. Man skapar nämligen faktiskt enbyråkrati genom att man i författningsförslaget har sagt att det föreliggeranmälnings- eller ansökningsförfarande. Låt mig bara läsa upp vissa punkter urde bestämmelser som skall gälla: Vederbörandeturist vänder sig till närmaste tull- eller polistjänsteman med upplysning omämnad färdväg. Tjänstemannenförvissar sig om att endast "fria" varor medföres och noterarresandens namn och adress. Tjänstemannenkan själv bevilja tUlståndet för bägge ländernas räkning. möjUgtunderrättas andra landels lägUgast stationerade lullfiänsteman om polismanutfärdat tillståndet underrättas dock enbart det egna landets tullmyndighet somvidarebefordrar uppgiften enligt ovan. Vederbörandesvenske tulltjänsteman meddelar sambandscentralen vid tullkammaren i Haparandaom den vidtagna åtgärden, medan den finske tuUtjänstemannen underrättarvakthavande vid tullkammaren i . Tullkamrarna iHaparanda och upprättar förteckning över meddelade tillstånd. Dessaförteckningar kan läggas lill grund för framtida bedömning av behovet av nyagränsövergångsställen. Jag kan inle förstå annat än attdetta är atl skapa en administrativ byråkrati. Det bor i alla faU 25 000-30 000människor vid denna gräns. Låt oss säga att hälften vill passera gränsen. Dåkan man inte komma ifrån att det blir en byråkrati. Dessutom är utgångslägetför dessa människor betydligt sämre än för dem som bor vid den norska gränsen. Jag tror atl frågeställaren skrämmer upp sigsjälv och även gränsbefolkningen alldeles i onödan. Detta är en överenskommelsesom har träffats mellan den svenska och den finska regeringens förhandlare. Manhar varit fullt överens om atl den skall se ut så här, och den har konfirmeratsi en brewäxUng mellan den finske finansministern den 27 aprU 1972 Om effektivare skydd mot överfall på demonstrationståg Det ges i denna överenskommelse så vida möjligheter alt fåtiUstånd att inga reguljära, befogade kommunikationsbehov sätts tillbaka. Vihar dessutom per telefon informerat tull- och polismyndigheterna om att den häröverenskommelsen skall hanteras med den största generositet. Överenskommelsen har ännu inte börjat tillämpas - jag vUlminnas alt den träder i kraft och jag tycker nog att ha lugnat sig Utet och sett hur den av honom kritiserade byråkratinfungerar innan han öser sin galla över den. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Om effektivare skydd mot överfall på demonstrationståg Herr justitieministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den20 aprU intagna fråga, nr 176, och anförde: har frågat mig om jag har föravsikt att ta initiativ som kan leda till effektivare skydd mot organiseradeöverfall på demonstrationståg. Rätten att anordna och delta i demonstrationer är eltomistUgl inslag i elt demokratiskt samhälle. 1 praktiken är polisens viktigasteuppgift i sammanhanget att främst skydda fredUga demonstrationer mol provokationeroch störningar från andra grupper. anordnar särskildutbUdning beträffande polisens uppgifter och uppträdande i samband med allmännasammankomster. Anvisningar i ämnet kan väntas . Behovet av polisiära insatser viddemonstrationer måsle bedömas med hänsyn till omständigheterna i del enskildafallet. Det är min erfarenhet alt polisen brukar sköta sina uppgifter i sambandmed demonstrationer på etl föredömligt sätt. HerrHALLGREN (vpk): Jag ber alt fåtacka justitieministern för svaret. Min fråga är föranledd av de organiserade överfall somförekom på demonstrationståg i och under Vietnamveckan,dvs. , och dessutom polismästarens i uttalande isamband med oroligheterna. Det måste ifrågasättas om inte polismästaren här hargjort sig skyldig lill direkt tjänstefel, när han för pressen förklararpolisens relativt ringa insats vid de organiserade överfallen. säger han: "Dessademonstranter är ju inte själva för demokratiska rättigheter för alla. De låterinte andra åsikter än sina egna göra sin stämma hörd. Därför får de finna sig iatl bli utsatta för provokationer. De har ju själva vall den vägen," Enligt 2 § i polisinslruktionen av harpolisen atl upprätthålla allmän ordning och säkerhet och att därvid särskilt"förebygga brott samt hindra all den allmänna ordningen och säkerhetenstores genom brott". Del är vad som står i polisinslruktionen, och justitieministernhar understrukit att det är riktigt att man bör ha del skyddet. Jag skulle vilja ha ett svar av justitieministern påfrågan om han anser det tUlfredsställande att polismästaren i utan atlha belägg för påslåendet offentligt ullalar alt demonstranterna själva inte ärför de demokratiska rättigheterna och att de i anledning härav inte kan påräknaetl effektivt skydd vid demonstrationer. Alt det förekommer organiserade överfall står utom allttvivel. 1 och medges detta förhållande av Demokratiskallians. Dessa enUgl min mening politiskt organiserade brott ökar starkt. IGöteborg har delta förhållande rått under ett flertal år vidförstamaj-demonstralioner och Vietnamdemonstrationer, Jag vill fråga omjustitieministern har för avsikt atl vidta några åtgärder mot den fascistiskaorganisation som ligger bakom överfaUen, De här knutlarna som uppträder har iregel inle klart för sig den politiska innebörden i sitt handlande. Om effektivare skydd mot överfall på demonstrationståg Jag vill först erinra om att man inte iriksdagen kan diskutera enskilda fall av tjänstemäns uppträdande. Jag kandärför inte heller göra något uttalande i anledning av vad påståratt polismästaren skuUe ha sagt vid det här aktuella tillfället. Men jag kanåtminstone göra den deklarationen att det är fuUt klart att poUsen inte skallgöra någon politisk bedömning av en demonstration eller därmed sammanhängandesituationer. Därutöver viU jag i anslutning liUfrågan bara ytterligare understryka, att de polismän som skaU upprätthållaordningen i samband med demonstrationer har en utomordentligt svår och krävandeuppgift. Men så långt jag har kunnat följa detta har jag den uppfattningen atlpolisen löser dessa uppgifter på elt sätt, som vi har anledning att varatUlfredsstäUda med. HerrHALLGREN (vpk); Jag är naturligtvis tacksam för att justitieministernunderstryker att polisen inle skall göra några politiska ställningstaganden. Såhar emeUertid skett här, och då kan man väl förutsätta atl det kommer attföranleda en utredning av huruvida poUsmäslaren, som ju har högsta befälet,verkligen har handlat på ett rikligt sätt. Den andra frågan undvek justitieministern att svara på hurhan ser på det ökade poUtiska organiserade våldet från organisationer med rentfascistiska tendenser; om han över huvud taget har för avsUct att vidta någraåtgärder, eller åtminstone undersöka vad man kan vidla för åtgärder, mol dettavåld. Jag vill bara göra en liten påminnelse om att just påsamma sätt uppkom i organiserade överfaU av högerextremistiskagrupper på arbetardemonslrationer och arbetarmöten. Vi vet ju aUa hurutvecklingen blev när kom tiU makten och fascismen fick greppet överhela det tyska folket. Är det inte alarmerande all samma tendenser dyker upp ivårt samhäUe? Vi har ju hävdat att det skall Nr 68 vara ell demokratiskt samhälle, menskaU det vara så demokratiskt all vi Torsdagenden okså tillåter fascism? ------------------ ----- Överläggningen var härmed slutad. bättre praktisk § 9 Om organisatoriska åtgärder för en bättre praktisktrafiksäkerhet m. i m Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoU förden intagna fräga, nr 173, och anförde: har frågat om man - sedangeneraldirektören för enligt uppgift befordrats till enhögre lön - nu kan förutsätta atl trafiksäkerhetsverkets personal och storamUjonkostnader kommer att överföras tUl rikspoUsstyrelsen för att minskakostnader och skapa en enhetlig och meningsfull ledning samt en bättre praktisktrafiksäkerhet. Jag ber att fä tacka för svaret, även omdetsamma förvånar. När staten har sagt all vi skall hålla igen på utgifternaför stat, landsting och kommuner och vi vidtar mycket hårda rationaUseringsåtgärdernär det gäller personalsidan, så trodde jag atl man i olika departement skullese till atl även de skulle få vidkännas en rationalisering i fråga omkostnader och den personal som skall sysselsättas där. Vi har kommit i densituationen atl, som vi sparar mycket hårt på personalsidan ochinskränker trafiken, tillsättes olika hundra-lusenkronorstjänster som inte kanfuUgöra det arbete för trafiksäkerheten som polispersonalen skall och kanulföra, 1 stället för att ha kvar de tillskapade ämbetsverken borde man gepolispersonalen möjligheter att fullgöra ett trafiksäkerhetsarbete ute påvägarna. Det skulle vara mera värdefullt än att vi som hittiUs har etlIrafiksäkerhetsverk, vars statistik är beroende av väder och vind och icke avinsatser i olika avseenden för trafiken. Jag beklagar att när det gäller dessastora, dyra ämbetsverk och deras personal har man inga hämningar, men när detgäller den praktiska trafiksäkerheten är man ganska bekymrad. Fortsätter vi med alt ha dessaämbetsverk, vilka skapar föreskrifter och vidtar andra åtgärder som kostar såenormt mycket pengar för allmänheten, så kommer vi i en situation som blirohållbar, för industrins folk kan inle fortsätta atl betala allt delta. Jag skall inte gå in i någon längrediskussion om trafiksäkerhetsverkets hittillsvarande verksamhet, utan jaghänvisar endast tUl den diskussion som fördes i denna kammare i går, närstatsverkspropositionens äskanden rörande trafiksäkerhet m, m, behand- Därhade, om jag minns rätt, ett par tre motionärer föreslagit ändringar i formernaför trafiksäkerhetsverkets arbete. Någon motionär hade föreslagit överflyttandeav vissa medel från trafiksäkerhetsverkets anslag tUl .