prot · FV0966 · 1972-12-31 00:00:00 — Så sent som1971 tog utskottet avstånd från de motiv för försäljning av aktier i statligaföretag som då anfördes. kommer motionärerna igen med ungefär samma motion.Det finns inga nya argument, inget som helst nytt hopat till detta, och jag kanpå denna punkt bara säga att utskottet var enigt och att riksdagenfattade beslutet enhälligt. Det finns därför ingen anledning att ta uppdiskussionen igen. Jag rekommenderar herrarna, om de inte minns sina egna ochandras argument som fälldes då, att de går tillbaka i årgångarna avriksdagstryck och ser efter vad som står där. Det här verkar vara mera enSancho Panza-historia än någonting annat. Det är inget verkligt motiv bakomdetta förslag, och argumenten har ni redan fått under tio . Läs dem;jag gitter inte upprepa dem. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: värderade ordförandefortsatte med att ironisera över tanken att vi från riksdagshåU skulle kunna fåtillfälle att vara närvarande vid de statliga bolagens stämmor. sade och han har naturligtvis rätt i det att det är här i huset som man genom riksdagsbeslut lägger fast t, ex,nykterhets-politUcen, Men det är en sak att bestämma sig för den principiellautformningen; något helt annat är det att föra den ut i verkligheten, och detär sådana diskussioner som skuUe kunna vara av mtresse för de riksdagsmän somär kunniga på området att ta upp inför de ansvariga i sådana sammanhang. tog upp frågan om det privata näringslivetoch mitt uttalande alt man där har större möjligheter att göra sin röst hördvid bolagsstämman än vad man har i statliga sammanhang. sade, attdet kan inte vem som helst göra, utan bara den som är delägare i bolaget. Men idet privata näringslivet gäller ju att de bolag som är av intresse nästangenomgående är börsnoterade. Det innebär atl var och en genom att satsa någonhundralapp kan bli delägare i företaget och sedan som registrerad aktieägareanmäla sin avsikt att ta till orda vid stämman. Då vägras man inte detta. Vihar ju sett hur har tillämpat den taktikenoch dragit i gång rivande och ofta intressanta debatter. Jag kommer faktiskt med elt citat till från fjolåretsdebatt, som deltog i. Han sade att man skulle önska attStatsföretag kunde bedriva sin verksamhet utan någon kritik från riksdagen.Det är inte utan att hela inställningen frän socialdemokratiskt håll präglas avdetta, att man i inte skaU få kritisera vad som sker inomstatsföretagen. Kritik kan vara negativ och destmktiv, det är jag välmedveten om, men kritik kan också vara positiv och uppbyggande, konstruktiv.Jag är övertygad om att flertalet av ledamöterna i denna kammare har ambitionenalt framföra konstruktiv kritik till förmån för den statliga verksamheten. HerrANDERSSON i (fp) kort genmäle: Utskottets ordförande var litet förvånad överatl jag sade att de statliga företagens redovisning ofta är bristfällig. Vi haralltför många bevis på detta, och den frågan kommer väl att beröras senare isamband med interpellationsdebatten. Jag vill i sammanhanget säga, att jag skulle önska attalla riksdagsledamöter får bättre skriftlig information när det gällerstatsföretagen. Visst skrivs berättelserna ut, men de är inle särskUt populärtuppställda eller lättlästa. Det finns en informationsavdelning på ,Varför inte ge denna i uppgift att arbeta fram en tekniskt lättläst,koncentrerad periodisk information till riksdagsledamöterna och omvärlden? Jagtror att mycket skulle vara vunnet med detta. Vi vet att näringspolitiken är såbetydelsefull för vår levnadsstandard här i landet. Vi vet också att många avriksdagens ledamöter då med aktiverat intresse skulle följa Statsföretag Det borde vara en verklig chans alt sprida upplysningar omnäringslivet och dess betydelse i allmänhet och om statlig företagsamhet isynnerhet. i Glömminge (c) kort genmäle; säger att en utredning angåendemålsättningen för skulle fördröja vad man tänkt göra inomindustridepartementet, men varken i reservationen 2 eller i vår motion stårnågot i klämmen om att vi begär en stor utredning. Vi vill att skallskriva till regeringen och begära en skyndsam översyn. Detta är endast ettunderstrykande av att ärendet behöver påskyndas. har på någotsätt misstolkat vad vi avsett. Jag tror även att han misstolkat mig i ett annat avseende.Han säger att det var min mening att riksdagsmännen skulle besöka de statligaföretagens stämmor på grund av att det så ofta skett ombyten av direktörer ochstyrelser. Men den saken berörde jag bara när jag tecknade bakgmnden till vadsom förekommit inom och inte när jag talade om reservationen 3, säger atl småborgarna är förskräcktaöver vad det statliga företagandet kan innebära. Var i detta utskottsbetänkandestår att vi är förskräckta över Statsföretags verksamhet i och för sig?Ingenstans, Jag vet nu inte om det är mig eller några andra som kallar småborgare, men enligt vad jag förstår andas varkenutskottsbetänkandet eller reservationerna något sådant som . HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Nej, i Glömminge, jag syftadebara på den allmänna olust och motvilja gentemot statens utökade aktivitet somfinns hos breda medborgargrupper som representerar vissa specifikasamhällsklasser och som jag utan någon sorts nedsättande accent behagadekarakterisera som de småborgerliga gmpperna. Det var ett konstaterande av ettfaktum och inte något angrepp pä , Det är klart atl det inte faller mig in att av herrSvanberg begära att han skall vara anhängare av tanken på en socialistiskomvälvning. Det slutade väl socialdemokratin med , Vad vi frånkommunistisk sida begär är att man åtminstone skulle få se en smula prov på denreformism som det talas så mycket om. Men har ju tendensen inomstatsföretagsamheten på en mängd olika fronter varit att man inte strävat efteratt komma med något annorlunda och från lönarbetarklassens synpunkt bättre änprivatkapilalismen, utan man har strävat efter en anpassning till dessvärderingar, dess metoder och produktionssystem. Två frågor till : Det måste väl ändå slåklart för om han har någon värdering kvar som skiljer sig frånden privatkapitalistiska att dessa hälften-hälftenföretag innebär en påtagligrisk. Om staten händelsevis i något fall skulle ha en annan ekonomiskmålsättning än den privatkapitalistiska partnern och om staten framför alltskulle ha en annan syn på vilken maktstruktur som bör råda i ett företagoch kanske företräda en mera demokratisk syn, måste det väl bli ytterligt svårtför staten att, bunden i ett system med partnerföretag, genomdriva några somhelst avvikande önskemål. Då äventyras hela parlneröverenskommelsen. Delbekvämaste är att göra som man giort , att inte ifrågasätta denkapitalistiska metodiken. Jag vill också fråga om tycker del ärriktigt atl man har en partneröverenskommelse som innebär att exempelvisteleverket får avstå hela den internationella marknaden åt . klagar över att jag så ofta åberoparförhåUandena vid , men det låg i sakens natur att problemen ställdes på sinspets just där; det känner ju tUl. Det skulle vara intressant medtanke på den mycket diffusa hållning som många socialdemokrater då intog att fåreda på om anser att LKAB-arbetarna hade rätt i sina klagomåleller om de hade fel. Om de hade fel, kunde han kanske tala om det för dem, närhan nästa gång reser upp tUl . HerrSVANBERG (s) kort genmäle: säger att jag ironiserar överatt man skulle ha fler slyrelserepresentanter. Vad jag ironiserar över är tronatt alla riksdagsmän bör ges möjlighet att besöka alla dessa stämmor framförallt med tanke på de rent praktiska svårigheterna i det sammanhanget. Han sägeratt i de privata företagen är del bättre därför att där kan man för någonhundralapp skaffa sig en aktie och gå på bolagsstämman. Ja, naturiigtvis. HanfuUföljde inte tanken och sade atl man skulle låta sälja aktiertiU riksdagsmännen så att de fick möjlighet atl gå på bolagsstämman men inte iövrigt deltaga. Jag tror att vi har en så mycket bättre insyn i de statligaföretagen än vad vi har i de privata att det är oriktigt att säga att om vifinge göra så och så skulle vi få en bättre insyn. Men och jagbehöver inte diskutera detta så länge; vi har olika synsätt - trorsäkert äriigt på detta, medan jag anser att det inte är en framkomlig väg. åberopar vidare att jag skulle ha sagt skulle önska att kunde drivas utan kritik. Om jag har sagtdet måste det vara en lapsus. Jag har förmodhgen sagt att börfå vara i fred för den besinningslösa kritiklusta, som man ibland uppleverframför allt kanske i kretsar som står nära - inle av honompersonligen, det tror jag han är alldeles för hedervärd för - där varje detaljtas upp på ett sådant sätt att folk skall få föreställningen alt StatsföretagAB är ett slags Ebberöds bank och något som absolut inte går att driva. Dennaform av besinningslös kritik har jag vänt mig emot, och det står jagfortfarande för. Jag vill gärna säga alt en konstruktiv kritik både mol statligoch mot privat företagsamhet är värdefull, det behöver vi inte gräla om. Men destatliga företagen bör kritiseras på samma grunder som de privata företagen närde misslyckas. Jag tycker det är en något ensidig låsning till den statUgaföretagsamheten, eftersom kritiken i huvudsak riktas mot den och nästan aldrigmot de privata företagen. i Glömminge sade att det är fel attutredningen skulle fördröja frågan och att det är en skyndsam översyn sombegärs. skyndsammaöversynen avser väl arbetet i industridepartementet. Jag kan nämna att det hartillsatts en utredning om FFV; ordförande är i ,känd i denna kammare, och vidare ingår bl. a. en partikamrat tUl ,, som var ledamot av första kammaren. Jag tror att det räcker medatt påpeka detta för att visa att vad talar om redan är på gång;han har blivit tUlgodosedd redan i förväg. () kort genmäle: Det lät nästan på som om hanifrågasatte riktigheten av mitt citat. Det var ordagrant riktigt. Jag upprepardet här: "Man kan önska atl kan bedriva sin verksamhet ilugn och ro utan någon kritik från ." Den som läser detta kan juinte undgå intrycket av att här uttalas elt önskemål att man skall dra nedgardinen mellan och statsföretagen. Vad vi på vårt håll pläderar förgår ut på att man skaU få en bättre insyn. Bakgrunden tiU det önskemålet är attvi hoppas att på det sättet kunna undvika en del misstag och misslyckanden frånStatsföretags sida som man nu tyvärr har fått notera. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Man borde möjligen citera detta uttalande idess sammanhang för att få fram rikfigt vad jag sade. Jag menar inte attStatsföretag skaU vara fritt från kritik, men del skall vara fritt från enkritik av den typ som bara söker vara ett slags framplockande av fel för att fåbevisat hur tokigt det hela går. Bedriv en framåtsyftande kritik, en positivkritik. Då tycker jag det är riktigt. i ställde några frågor tUl mig som jaginte hann med att besvara i mitt förra inlägg. Till att börja med frågade herrSvensson om jag har klart för mig att det är en risk att äga ett företag ihopmed företrädare för det privata näringslivet för då låter man den privata synenpå hur ett företag skaU drivas överväga. Jag tror väl aldrig att staten i nägotsammanhang har gått in i ett privat företag och liksom sagt att vi kommer intepå något sätt att försöka driva en politik här och vUja vara med och bestämmahur det skall ske. Det där är väl ändå en alldeles onödig uppgift. frågar också om det är riktigt atlteleverket skall avstå från utbyggnad för att låta göra den. Dettror jag naturligtvis inte. Jag undrar om man kan bevisa atl en sådanverksamhet är på gång. Man kan möjUgen ha en uppdelning i fråga om vad som ärriktigt för den ene att syssla med och vad som är riktigt för den andre. Sedan kom in på det som han menar skallliksom vara en prövosten för mig. Anser jag att arbetarna hade rätt i ? Omjag inte tycker det bör jag tala om det för dem när jag är där uppe, menadeherr , Jag tror att jag har bättre kontakt med de flesta avgruvarbetarna i än vad har, om också inte just med dekanaler som har och som jag inte anser alltid representativa förgruvarbetarna där. Jag harsagt det tidigare, och jag skall gärna upprepa det här: del fanns den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. mångasaker som inte var bra i ", Jag kan mycket väl förstå att strejkentillkom. Jag kanske inte kan förslå alla yttringar som framkom under strejken.Jag kan framför allt inte förstå de krafter, som tydligen ärväldigt förtjust i och som försökte driva den här strejken utifrån själviskamotiv. Men det fanns full möjlighet att förslå alt detta tillkom. Förhållandenavid var mte bra när det gäller kontakten mellan ledning och anställda.Vare nog sagt med detta. Herr industriministern , som meddelat, samband med behandUngen av detta ärende ämnadebesvara dels (vpk) den 15februari framställda interpellation, nr 53, angående finansieringen avprojekterade utbyggnader vid , dels () i kammarens protokoU för den 7april intagna fråga, nr 158, angående förverkligande av planerna på etlkoksverk vid , dels () i kammarens protokoll för den 24mars intagna fråga, nr 143, angående den fortsatta verksamheten inom , dels () i kammarens protokoll för den18 april intagna fråga, nr 172, angående den framtida sysselsättningen för anställdai SMT;s verksamhet i , dels () framställdainterpellation, nr 120, angående de statliga företagens framtida verksamhet m.m, och dels (vpk) den 24febmari framställda interpellation, nr 75, angående verksamheten medföretagsdemokrati i statliga företag. erhöllordet och anförde: Jag skall börja med att besvara någrainterpellationer och frågor som har anknytning tUl det ärende på kammarensföredragningslista som vi nu behandlar. Jag svarar först på en interpellationoch en fråga angående projekterade utbyggnader vid . Fm har frågat mig om jag vUl ge min syn påmöjligheterna att finansiera de projekterade utbyggnaderna vid NJA, i förstahand koksverket, om jag vill uttala mig om möjUgheterna att bevUja särskildalån ur AP-fonderna för denna finansiering och hur jag ser på de iutbyggnadssammanhanget nödvändiga förbättringarna av arbetsmiljön. har frågat mig vUka åtgärder regeringenavser vidta för att planerna på byggandet av ett koksverk vid skall kunna förverkligas. Eftersom både interpellationen och den enkla frågan berörsamma frågeställning ger jag ett gemensamt svar. Det nu pågående investeringsprogrammet vid NJA harkostnadsberäknats till 555 mUjoner kronor. Finansieringen av programmet ärsäkrad genom att NJA själv lånar upp 295 mUjoner kronor medan återstående 260mUjoner kronor i enUghet med beslut finansieras genom ettstatligt bidrag på och statliga lån på . Vad beträffar koksverket visar gjorda utredningar attuppförandel av ett verk med en kapacitet av koks kostar 337mUjoner kronor inklusive räntekostnad samt erforderligtrörelsekapital, 1 fråga om finansieringen har man inom NJA räknat medsedvanligt lokaliseringsstöd och i övrigt med upplåning, varvid Statsföretagsborgen behövs för ca . Av denna anledning underställdesprojektet för prövning av finansieringsfrågan. Styrelsen konstaterade att förslaget var intressant ochvärt att genomföras under vissa förutsättningar. Tillgängliga utredningar harpåvisat att lönsamhet borde kunna uppnås och att koksverket skulle kunna säkraNJA:s framtida koksbehov tUl såväl kvantitet, kvalitet som pris. Statsföretagsstyrelse ansåg emellertid att ett vUlkor för projektets genomförande var attkostnaderna för detta självfinansierades till . Detta innebär att150 måste tillskjutas NJA såsom eget kapital. Med hänsyn tUlandra ingångna åtaganden ansåg sig icke kunna svara förifrågavarande kapitaltUlskott till NJA, Styrelsen förklarade emellertid attStatsförelag är berett att ta upp projektet, om statsmakterna av regional- eUerberedskapspolitiska skäl önskar att koksverket bör komma till stånd och om 150mUjoner kronor i särskild ordning tillskjuts utöver sedvanligtlokaliseringsstöd. Med detta ställningstagande av Statsförelags styrelseanser jag alt. frågan hänskjutits till regeringen för prövning. Av dennaanledning kommer jag att inom industridepartementet låta göra en undersökningför att i samråd med andra berörda departement pröva projektet med utgångspunkti de berörda aspekterna och för att pröva finansieringsfrågan. Närundersökningen är färdig kommer regeringen atl pröva frågan. Gällande placeringsregler för aUmänna pensionsfondensmedel gör det inte möjligt att från fonden erhålla direkta lån för finansieringav investeringar i företagen. Jag vUl dock i detta sammanhang erinra om att1968 års kapitalmarknadsutredning har till uppgift bl, a, att pröva omnuvarande former för att kanalisera AP-fondens medel till näringslivet kananses vara tUlräckliga, Beträffande de förbättringar av arbetsmiljön vid NJA sommåste vidtas i samband med en utbyggnad vUl jag först understryka, att hela detnuvarande investeringsprogrammet syftar till att förbättra såväl den yttremUjön som arbetsmiljön. Investeringsprogrammet innebär att de två verk somåstadkommer största skadan på miljön, eltackjärnverket och thomasprocessverket,ersätts med betydligt skonsammare processer. Ett genomgående drag i programmetär också att man försöker så långt möjligt eliminera tungt, manuellt arbete, I investeringsprogrammet finns dessutom ett flertalspecifika projekt som direkt syftar lill att förbättra arbetsmiljön. Somexempel kan nämnas såväl nybyggnad av personalrumsanläggningar som ombyggnadoch modernisering av befintliga sådana. Vidare kan nämnas ett flertal projektför avgasutsugning, luftrening och ventUation av sådana utrym- Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m.m. men därpersonal vistas. Den sammanlagda investeringskostnaden för dessa projekt uppgårtUl . De projekt som rör arbetsmiljön utformas i nära samråd medyrkesinspektören i distriktet samt skyddsombuden. Ett särskilt projektråd, beslåendeav representanter för de anställdas organisationer samt läkare och personalfrån skyddsavdelningen, bevakar och påverkar kontinuerligt utformningen av deaktuella projekten. Jag anser att miljöskyddsaspekterna är väl tillvaratagna idet nu pågående investeringsprogrammet och förutsätter alt NJA även i fortsättningenkommer alt lägga stor vikt vid åtgärder som kan förbättra miljön vid företaget. har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidtaga för att trygga sysselsättningen för de anställda i SMT;sverksamhet i , SMT:s verksamhet i sysselsätter ettfyrtiotal personer och kommer alt avvecklas successivt , SMT har bl,a, bildat en arbetsgrupp med företrädare för de anstäUda, ocharbetsmarknadsmyndigheterna med uppgift alt hjälpa dem som måste avskedas atterhålla annan sysselsättning. Jag förutsätter att alla ansträngningar görs idetta syfte och i avvaktan på resultat härav anser jag det inte påkallat att nuvidta några särskUda åtgärder. har frågat mig hur jag bedömermöjligheterna för att fortsätta sin verksamhet medtanke på uppgifterna om en förlust på på en omsättning av 56miljoner kronor. En del av den stora förlusten hänför sig till den rådandelågkonjunkturen. För en så stor förlust är dock detta inte enda förklaringen.Till avsevärd del är förlusten hänförlig lUl åtgärder som vidtagits tidigare årmen vilkas ekonomiska följder kommit till uttryck först under de vikandekonjunkturerna , Orealistiska försäljningsprognoser har medförtuppbyggnad av för stora lager. Stora extraordinära kostnader har också drabbatföretaget genom utgallring av olönsamma standardmaskiner urproduktsortimentet. Sortimentet har sålunda begränsats, vilket medfört enkostnadskrävande överkapacitet i fråga om anläggningar ochproduktionsutrustning, SMT:s möjligheter att fortsätta sin verksamhet äravhängiga av såväl en geografisk koncentration av verksamheten som en fortsattproduktmässig koncentration tiU de numeriskt styrda verktygsmaskiner ochelektroniska styrutrustningar som bedöms kunna motsvara dagens och morgondagensbehov. Detta arbete har inletts och jag bedömer att SMT därefter skall ha enmöjlighet att fortsätta verksamheten med det begränsade produktsortimentet.Detta behöver dock inte nödvändigtvis betyda att SMT ensamtfortsätter att producera och marknadsföra de nämnda produkterna. har frågat mig hur jagbedömer den ekonomiska framtiden för och för de svagare av de ikoncernen ingående företagen, vidare om jag avser att tillsätta en utredning för att utrönavilka misstag som lett till att man i statlig regi kommit att bryta ner istället för atl bygga hur man avser att i nu aktuella fall och för framtidenundvika att anställda som friställs genom avveckUng av statUga företag utsättsför onödiga påfrestningar samt om det är rimUgt att vinsten på den statUga malmbrytningeni genom koncernbidrag skall användas tiU att stötta statligaförlustföretag. Flera statliga förelag har liksom privatägda möttsvårigheter av olika slag. De problem som gäller exempelvis , verkstad och är väl kända. Det ankommer iförsta hand på Statsföretag att vidta de åtgärder som behövs för attkonsolidera den statliga företagsgruppen. Därvid kan, som i fråga omNorrbottens järnverk, en betydande utbyggnad vara nödvändig för att skapaförutsättningar för en ekonomisk drift, 1 andra fall, såsom i fråga om Kalmarverkstad, kan en avveckUng av företaget bedömas som den ofrånkomliga lösningen.För SMT har en nedskärning av verksamheten bedömts som nödvändig. Jag är inteberedd atl för varje statligt företag som har lönsamhetsproblem nu göraen bedömning av dess ekonomiska framtid och därmed inte heller förStatsförelagsgruppen som helhet. Självfallet följer jag med största uppmärksamhetutvecklingen inom gruppen. Konsolideringsuppgiften inom detta område är intelättare än inom andra delar av vårt näringsliv. Jag hyser dock förhoppningenatt de ansträngningar som görs, inte minst på investeringssidan, bör leda tillatt de uppställda målen för företagsgruppen kan uppnås. har en helt egen uppfattning, då hani sin interpellation påstår alt man i statlig regi kommit att bryta ner istället för bygga upp verktygsmaskinbranschen i , Delta faller på sinegen orimlighet. Det som kommer alt ske i fråga om SMT är en begränsning avverksamheten och produktion inriktad på numeriskt styrda verktygsmaskiner ochelektroniska stymtrustningar. Denna nödvändiga omstrukturering kommer attinnebära stora ekonomiska påfrestningar men ger företaget fömtsättningar attfortsätta sin verksamhet. Jag anser inte att det finns anledning att i dennafräga tillsätta en särskild utredning för att utröna vilka misstag som kan habegåtts i bolagets verksamhet, 1 vad gäller frågan om undvikande av onödiga påfrestningarför den som mister arbetet vid statliga företag, måste jag först konstatera attutvecklingen i vad gäller både teknik och marknad gör del nödvändigt medomstruktureringar av företag, såväl statliga som privatägda, I samband medsådana åtgärder kan det ibland tyvärr vara ofrånkomligt att avskeda personalmed de besvärliga konsekvenser detta kan få för de berörda personerna. Jag kanförsäkra att ingen möda skall sparas för att de anställdasom på detta sätt stäUs utan arbete inte skall utsättas för onödigapåfrestningar. Jag vill i detta sammanhang peka på de åtgärder som vidtagitsför atl mUdra verkningarna av nedläggningen av verkstads AB, Vad gäller fråga rörandekoncernbidragen inom vill jag erinra om att möjligheternaför bolagen inom gruppen att utnyttja gällande skattebestämmelser vidlämnande av koncernbidrag tUl varandra togs upp i proposilionen den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. 1969:121om ett statligt förvaltningsbolag. Det utsädes därvid att sådana bidrag borderedovisas öppet, vilket också sker i Statsföretags årsredovisningar,inom en koncern har rätt att taxerings-mässigt göraavdrag för bidragen, vUket minskar deras skattekostnader. Denna skatteregel hartillkommit för att medverka lUl en ekonomisk konsolidering av koncerner medblandade vinst- och förlustföretag.