prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — skutt ärdet nämligen helt naturligt att det ges mindre möjligheter för samfunden ochhjälporganisationernu utt nyttju pengurnu inom de verksumhetsomräden där devill unvändu dem - och som de också gått ut tUl sinu medlemmur för utt fågåvornu tUl. Jug tycker utt det är rätt orimligt utt låtu de härpålagorna få de föHder som de fått i detta fall. Skutten och uvgiften drubbarden gmpp människor som bedriver en ideeU verksumhet som sumhället hur stornyttu UV och som utan överdrift kun kuUas värdefull. Genom att tu utarbetsgivuruvgiften och mervurdeskutten hindrur man dennu verksumhet. Och ävenom mun inte vill gå så långt som utt ekonomiskt stödju denna nyttiga verksamhetborde man åtminstone inte motarbeta den genom utt läggu pålugor på den, somutun tvivel är hindrunde för dess utövunde. Skutter och uvgifter bör varu neutrulu - det är vi välense om ~ och mun kan med fog säga utt de inte skull gynnu den enu eller denundra verksamheten, men när föHderna bHr sådunu som i de nämndu fullen måstemun reagera. Det kan inte vara riktigt frän sumhällets sidu utt skattebelägguen verksamhet som är till direkt nyttu för sumhället, och som dessutom bekostasmed frivUIiga gåvor från enskildu människor. De medel som ges tUlhjälpverksumheten och tiU de friu sumfunden är redun beskuttude pengur; depengur som dessu människor hur kvur sedun de betulut sinu ordinurie skutter gerde heUre bort för att gynna en speciell verksamhet än de köper någonting fördem. Sedun skall alltså dessa gåvor beskuttus, vilket verkur rätt orimligt. Vi reservunter begär utt den här frågun utreds, så attbestämmelsernu blir ändrude. Jug unser utt utredningen skull kluru uv deteknisku spörsmålen, men målsättningen skull vuru utt de friu sumfunden ochhjälporgunisutionernu befrius från eller kompenserus för de pålagor somurbetsgivuruvgiften och mervärdeskutten utgör. Den värld vi lever i hur ulltför många krufter som vUlrivu ned i stället för att byggu upp, och därför bör de människor som stöderideell verksumhet få ut full effekt uv sina gåvor och inte få dem beskurna uven skatt som reducerar gåvornus värde. För utt få en pruktisk lösning uv det problemet vUl vireservunter hu den här frågun utredd och jug ber, fru tulmun, utt med det unfördufå yrku bifull till reservutionen 1 uv i Bäckmoru m. fl. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Låt mig börja med att säga att är 1971 var ettmycket dåligt år för näringslivet och industrin - kunske det sämstu på mycketlänge. Det hörde bl. a. ihop med att bmttonutionulprodukten, eller värdet avalla varor som framstäUs och tjänster som utförs i vårt land, ökade med endast0,, vUket är den svagaste tiUväxten sedan . Detekonomiska khmatet har kännetecknats av stagnation. TiU denna utveckHng bidrog,vid sidan av den internationella konjunkturen, det förhållandet att denlångtgående kreditåtstrumningen snubbt uvlöstes uv ennedgående konjunktur . Kreditåtstrumningen fick alltså mycket lång varaktighet,och åtgärder för utt hejdu lågkonjunkturen suttes enUgt vår uppfattning inalltför sent. Nr 42 gav nämligenkonjunkturinstitutets rapporter ett Torsdaeen den ganska bestämt besked om att en vändning av ekonomin var utt förvänta -------------------- Denhär lågkonjunkturen hur medfört, som uUu väl känner tiU, en Denallmanna arbets- arbetslöshet som för närvurande är så hög som drygt 3 procentuv untulet givaravgiften m. m. sysselsuttu. 1 ubsoluta tal är siffran förfebruuri enligt stutistiska centralbyrån 122 000, vartiU kommer 90 000 somarbetar på deltid men söker heltidssysselsättning. Utöver det tiUkommer 116 000personer, som inte räknas till arbetskraften men som uppgett att de skulle husökt urbete, om de ansett att de kunnut få något lämpligt sådunt pä sin ort. Mun kan summunfutta och dra den slutsutsen av ett studiumuv den här urbetslöshetssimutionen under dennu lågkonjunktur utt situutionen ärdyster och att vi under mångu år inte upplevt ett läge med motsvurundebesvärligheter. En konjunktur kan stimuleras på oHku sätt och några av dessugavs det prov på i ett pressmeddelunde som regeringen gav månud förraåret. Arbetskraften gjordes emeUertid inte pä något sätt billigare, trots attmöjligheter härtiU föreligger, främst genom den tvåprocentiga arbetsgivaravgiften,eller löneskutten, som är en meru udekvat benämning. Tvärtom höjdes löneskuttentill det dubblu fr. o. m. ingång - för övrigt just som konjunkturenvur pä väg nedåt. Och resultutet uv dennu åtgärd hur med störstu sunnolikhetvarit utt den bidrugit tUl en förstärkt urbetslöshet och som sugt ävenlågkonjunktur. För att stimulera ekonomin, som är besvärlig, har de treborgerliga partierna i en gemensam reservution till finunsutskottets betänkundenr 47 förru året menut utt löneskatten skulle slopas tUls vidare. På grund avredovisningssystemet sades ikruftträdundet kunnu ägu mm tidigust fn o. . TUl årets riksdag har 23 motionärer frän de treicke-socialistiska purtiernu med mig själv som förstu numn motionerut omslopunde uv löneskutten, för övrigt från summu tidpunkt som den borgerligu nyssnämndu reservutionen uvsåg, nämligen . Vi hur uUtsåföreslugit att skutten skaU slopas retroaktivt och menar att det är en åtgärdsom också brådskur. När vi förfäktar att åtgärden brådskur, ur det UV tvenneskäl: dels på gmnd uv att lågkonjunkturen fortfarande sätter in, dels UV hänsyntill den bristunde lönsumheten som ullt fler företug i dug, speciellt de mindreoch medelstora företagen, uppvisar med allt vad därav föHer. Lågkonjunkturen visade sig vara djupure och segure än vadsom kunde hu förutsetts för någru månuder sedan. Jug tror utt t. o. m.finansministern, om hun hade vurit närvurunde här i dug, skulle hu kunnatkonstuteru att han i sinu bedömningur måhändu vurit ulltför optimistisk.Således torde vi Ugga i botten på svuckun, och sakkunnigabedömare ser ingen påtaglig Husning för det här året. Det finns rätt mångunationulekonomer och liknande personer som har uttalat sig i denna riktning. Om det ärpå det sättet skulle det innebära att nedgången inträffade under1971, botten nås och uppgången skuUe inträffa först 82 , alltså under 1973.Ifrån konjunktursynpunkt skulle det ulltsåvura motiverut utt slopu skatten på arbetskraft under innevarande år, eftersom1972 lär innebära botten i konjunkturen. Därför, fru talman, menur vi 23motionärer utt ett slopunde uv dennu orättfärdigu löneskutt, bl. u. ifrån densynpunkten, är väl motiverud. Men, fru tulmun, det finns också en unnan infallsvinkel,som i vurje fuU enligt min uppfuttning är minst viktig och säkert änviktigure, om man försöker utt se de längre perspektiven, vUket är uv betydelseutt mun gör när man tular näringspolitik. Jug avser här företagens bristundelönsumhet och derus konkurrenskraft gentemot utlandet. Vi hävdur utt ettuvskuffunde uv löneskutten förvisso skulle göru företugen något mer lönsumma,det skuUe stärka deras konkurrenskraft; inte minst skulle de mindre och medelstora,arbetsintensiva företag som i pläderade för få sinställning förstärkt. Det skulle också göra utt de bleve meruinvesteringsviUigu. Mun tulur i dug gunsku mycket om utt vi hur en bristundeinvesteringslust i lundet. Den hänför sig delvis tiU det dåligu läge som månguföretag upplever och som gör utt de helt enkelt inte vägur sutsu förframtiden. höll konferens här i staden. Då talade bl. a. professor . Hanberörde för övrigt den där enligt vår uppfattning mycket viktiga aspekten. Hansade att det finns ett batteri av alternutivu metoder för utt öka vinsterna iindustrin, dvs. skillnaden mellun den utlandskonkurrerande industrins priseroch produktionskostnudemu. Hun fortsutte: Ett steg i dennu riktning vore utt tubort skutten på urbetskruftsunvändning, dvs. urbetsgivuruvgiften på tvåprocent. Så långt , som -vågur jag hävda - även i regeringskretsarär ett synnerligen uppskattat namn. Vi vet nu att investeringarna inom industrin efteruppgången tiU 1961 låg kvar på ungefär oförändrad nivå fram tUl 1969. Det bhrrätt många ån Dettu berodde på utt den tidigure utbyggnuden guv upphov till enökud produktionskupucitet och på utt en successiv lönsumhetsförändring försvensk industri ägde mm . Enligt mycket vederhäftigaundersökningar sjönk också räntubiliteten fortlöpunde inom svenskt näringslivunder 1960-tulet ändu fram tUl 1968. Bruttovinsternas undel uv omsättningen lägockså klart lägre under 1960-tulet än under 1950-tulet, då vi - det skall vivUligt säga - hude en god konjunktur i detta lund. Anledningen till utt månguföretug klarur det bistru läge vi i dug upplever är utt de på 1950-tuletlyckudes få frum vinstmedel, som de förvultut på sådunt sätt utt de nu kunnutöverlevu, trots uUt. Men det går inte i längden. Någonting måste nu ske. Jug vill också erinru om utt finunsieringssituutionen blevsuccessivt sämre i vad beträffar både självfinansieringsförmågan och soliditeten.Självfinansieringsförmågan är för övrigt mycket dålig inom stora delur uvdet svensku näringslivet, helt enkelt beroende på att många företug inteär lönsumma och föHaktligen inte kun uppvisu vinster. Utun vinster kan mun intefå någon särskilt god självfinunsieringsgrud. Vi kun ulltså utan vidare slåfust utt investeringurnu hur vurit mycket lågu, och långtidsutredningens mål påen ökning av hur inte nåtts . Än mindrehur vi nått upp till finunsplunens Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Nr 42 prognos , där man var såoptimistisk att mun tulude om helu 12 16 mars1972--- Investeringsökningen ligger på 5procent, och däri ligger - det är jag -------------------- mycket angelägen om utt påpeku - del just på den offentligu Denallmänna arbets- ,. = j . n- f * i * o ,.. , ., sektorn,pa de stutliga företagen. Investeringsuppgangen for de privata ° ° industriföretagen ligger för vid . mycketlågu siffru kommer ett viktigt men, och det är utt investeringsökningen blunddessu företug endast bärs upp uv de ullru största industriföretagen. Men, fm tuhnun, för flertulet företug i dettu lund, uUtsåde som sysselsätter meUun 50 och 200 unställdu, stugnerude eller minskudeinvesteringurnu . Det är ett mycket Uluvarslande tecken. Får jag också nämna att löneskatten liksom en eventuellreklamskatt som vi väl får ta ställning tUl i kammaren - hur denegenskupen, utt den även drubbur företug som inte ger någon vinst och utt denäven ur den aspekten är olämplig som skatteform. Beträffande kostnaderna för ett slopunde uv löneskatten -det har nämnts en del om det vill jag bura helt kort sägu utt enunderbulunsering uv budgeten för oss ter sig rätt nuturiig i nuvurundekonjunkturläge. Vidure hur en skattesänkning uv dettu slug en självgenererandeeffekt genom utt en stor del av de här pengarna kommer tillbuku i form UVinsatser och investeringar på skilda områden. Investeringurnu hur ju det vetalla, hoppas jag en mycket gynnsam effekt på näringslivet och samhället medekonomisk utveckling som resultat. Vi strävar ju ulla på olika sätt efter attnå goda ekonomisku resultat i näringslivet tiU frommu för hela folket. Lät mig så tiU sist, fru tulmun, citera vad häromdugen i sitt unförunde; "Om vi skull summunfuttu de senuste årenserfarenheter kan man fråga om det inte finns en tendens i svensk ekonomiskpolitisk debatt att glömma bort, att vårt ekonomiska system bygger påeikonomisk stimulans för företug och hushåll. I ett sådunt system kun mun intefå fram investeringar och risktagunde utun relutivt god lönsamhet och godafinansieringsmöjligheten" I brist på en reservation som innehållerkravet på ett tillfäUigt slopunde uv löneskutten som vi frumfört i vår motion- ber jug utt få stödju reservutionen 2 uv herrur Mugnusson i och KurtSöderström. Arbetsgivaravgiften är ju synkroniserad medtilläggspensioneringen, sjukförsäkringen och yrkesskadeförsäkringen. I principgäller att arbetsgivaravgiften skall omfatta fast eller tiUfälligt anställdaarbetstagare, såväl svenska som utlänningar, som erhållit summunlugt minst 300kronor i form av kontant lön, fri kost eUer fri bostad. Även s. k.hemarbetande, personer som i ett hem utför arbete för arbetsgivarens räkning,lärlingar och praktikanter skaU tas med här. Jag viU säga detta i börjun uvmitt anförande. Vi har här motioner om utredningar om befrielse frånarbetsgivaravgift 84 och mervärdeskatt för de friatrossamfunden. Det är ingenting nytt för riksdagen.Liknande motioner har behandlats och avslagits . Beträffande trossamfunden har sugt, att de börstödjas genom direkta unslag och inte genom skattelättnader. Sä sker ju nuockså. beslöt utt anslå 2 miHoner kronor. Jug vur med omutt understödju det. Riksdugen hur ju därmed erkänt utt de friu trossumfundenoch de humunitäru hjälporgunisutionernu bedriver en betydelsefull ochbehjärtunsvärd verksumhet. Det hur såväl bevUlningsut-skottet somskutteutskottet också understrukit. Jag skall inte upprepa ullu undru skäl motunduntugslagstiftning. Jug vUl först och främst buru betonu utt den häruvgiften är genereU. Vi hur sugt utt dennu uvgift jämfört med flertulet övrigubeskuttningsformer erbjuder betydunde teknisku och uppbördsmässigu fördelur,och de skulle gå förlorude om man införde unduntug och särbestämmelser. Vi huri skutteutskottet och tidigure i bevillningsutskottet fått riku erfurenheter avatt ett undantag snart föder många flen Det blir också gränsdragningar som ärsvåra utt klura upp. motion med yrkunde om kompensution är ju enunslagsfrågu som skutteutskottet egentligen inte har uniedning utt ta ställningtill, men vi vUl ändå framhålla att vi anser att de fria samfunden inte bör fåtiUbaka skatter och avgifter enbart därför att de bedriver en allmännyttigverksamhet med insamlade medel, även om denna verksamhet som jag sadetidigare är nog så betydelsefull. Vi menar att dessa organisationer bedriverflera verksamheter i konkurrens med annan näringsutövning. Vi har i utskottetpekat på att man driver hotellrörelse och restauranger. Man utger tidningar ochgrammofonskivor, för att ta några exempel. Erlugdu skutter och uvgifter skullinte bestämmu unslagen, utan det får ske efter andru grunder. Därvidlug hur visugt ifrån, men unsluget i och för sig blundur vi oss inte i. Egenuvgiften hur mun inte berört i den här diskussionen,men eftersom den omfuttus uv reservunternus yrkunde om utredning vill jug säganågra ord om den. Yrkanden om slopande av egenavgiften har återkommit vartendaår aUtsedun uvgiften infördes, och riksdugen har Hka troget avslagit förslagen. Man vill att avgiften skall slopas för jordbmkarna därföratt den utgår jämväl på kapitalinkomst. Och mun återkommer med yrkunde attkonstnärer och litterära yrkesutövure inte bör beskuttas efter summa principersom gäller för rörelser och utt någon urbetsgivuruvgift inte skuU uttus uvdessu gmpper. Jug skuU inte ingå på det förhåUundet utt kupitulinkomsterockså läggs tUl gmnd för uvgiften. Anledningen tUl det har vi tulut omtidigare. Men vad egenavgiften i övrigt beträffar bör man hålla i minnet attdet avgörande är om det finns någon annan arbetsgivare som betalar avgiften.Motionärerna pekar på utt de konstnärliga yrkesutövuma inte har några anställdaoch inte heller kan ersättas av några andra. Det finns många andra kategorier isammu predikument. Jug skall ta ett exempel från mitt landsting, där vi haranslagit medel tUl handikappade som har startat en egen liten verkstad för attklara sitt uppehälle. Där framskapar de genom svarvning eller annat slöjdarbeteHusstakar, fat och tallrikar av olika slag som kan vuru nog så konstnärliga.Det är arbeten som är särpräglade, Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Nr 42 framställda av en enda man utunanställdu. Men dessu hundikuppude får Torsdaeen den J" erlägga arbetsgivuruvgifter. Det får för övrigt vUken urbeturesom helst 16 mars1972 ° lever på att åta sig tillfäUiga arbeten, om han kommer över -------------------- minimigränsen300 kronor. Det råder alltså jämlikhet i det fullet, och Denallmänna arbets- jenna viU vi inte rubba på. m. q företagsskatteberedningen, somsäkerligen kommer att syssla med arbetsgivaravgiften,kommer fram till en annan uwägning även i dettu full, bhr det en unnun sak. Menvar och hur skuU gränsen drus? Vi finner det inte rättvist eller lämpligt uttgöru unduntug för kultururbeturnu, och de hur för övrigt summu rätt somföretugure utt yrku uvdrug i de full där sä är möjligt. Det bör kunske också erinrus om att, såsom vi understmkit,även den som bedriver självständig verksumhet som konsult, konstmktör ellerfotomodeU i lika hög grad som en konstnär eller författare baserar sinaförsörjningsmöjligheter på rent personliga fömtsättningur. Är det någon somanser utt dessa skall undantas från urbetsgivuruvgift? Jug tror inte det. Densjälvständigt bedrivnu verksumheten skuU inte otillbörUgt gynnus. Nej, vi rnenur att kulturarbeturnu bör stödjus genomdirektu bidrug eUer på unnat sätt och inte genom undantag från beskuttning,vUku bura skapar svårigheter. Detta må gäUa oavsett om det är fråga om avgiftereUer unnun form uv beskuttning. Som vi tidigure frumhåUit ingår också blundkulturrådets huvuduppgifter att undersöka kultururbeturnus ekonomiskuförhåUunden och oliku metoder för sumhäUsstöd. Det är ulltså inte frågu omnågon som helst uvoghet mot kultururbeturnu utun det gäller hur stödet ochhjälpen till dem skull kunnu utformus. Dettu menar vi inte skall ske genomskattesystemet. När det slutligen gäller yrkundet om en differentierudurbetsgivuruvgift kommer företugsskatteberedningen bl. u. att utreda avgiftensstmkturpolitiska effekter. Därtill har det ju aviserats att den av riksdagenbeslutade nya skatteutredningen möjligen också kommer utt penetreru dessuproblem. Det behövs föHuktligen enligt vår mening ingen särskild utredning. Enöversyn kommer ändå att ske. Vi vidhåller den mening som vi tidigare framfört, nämligenatt inget företug går omkull på gmnd uv dennu tvåprocentigu uvgift, och det görej heller någon med egenuvgift. Jug skall inte ta upp någon diskussion med ,som yrkur utt mun och i ett enda sammanhang skall slopa dennaarbetsgivaravgift. Jag skaU i stäUet besvuru huns inlägg med utt citeru urfolkpartiets och reservation. Det resonemang som där förs gmndaspå att arbetsgivaravgiften under normal konjunktur har stora förtjänster. Manframhåller att den utgjort "ett incitament tiU rationaliseringar ochpersonalbesparingar inom oliku näringsgrenar somstmkturrutionaliseringen påskyndats. Inte minst våra exportindustrier hardärigenom uppnått ökad konkurrenskraft." Det ärenhgt min mening ett uUdeles riktigt resonemang, som borde begmnda. Visserligen har vi just nu en svug konjunk tur, men alla väntar vi ju på att den snart skall vara slut, så att vi går mot en högkonjunktur igen. Dessutom spelar denna avgift jämfört med andra 86 avgifter och skatter inte så storroU i detta sammanhang, att det skuUe varamotiverat att avskuffa den. Ett sådunt uvskuffunde skulle i stället betydu ettinkomstbortfull på över 2 miHurder kronor, vurav egenavgif-terna uppgår till ca70 miHoner kronon Och hur skall man kompensera dessa uvgifter? Jo, vi kununderbulun-sera budgeten, säger troskyldigt och utun någotstörre sum hällsansvar. Vi vägrar ubsolut utt gå med på utt mun i den framtid,som vi ullu räknur med utt vi skull mötu, så äventyrligt skull handskas medstutens medel. Med det unfördu yrkur jug bifuU tiU utskottetshemställun. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. i (fp) kort genmäle: Utskottets värderade ordförunde överlämnude envucker blommu tiU folkpurtiet och , när hun sude utt vi för ettvettigt resonemung, och jug hur uniedning att tucka för den. Jug hoppas attutskottets ordförunde också kun ucceptera att vi för ett vettigt resonemung ide undru delumu uv vår reservation. sude utt flertulet verksumheter som sumfundenbedriver skuU behundlus på summu sätt som undru företag och därför skaU betalaskatt. Det sade jag också, och det är helt självklart, men det är väl mtefrämmande för , som är en av våra mest sakkunniga när det gällerskatter, utt den som driver ett företug är redovisningsskyldig för moms ochdärmed också får dru uv den ingående moms som erläggs på varuinköp. Det gällerockså samfunden, om de driver verksamhet. På den punkten lär vi inte ha skUdauppfuttningun Men sedan sade en saksom förvånade mig mycket, nämUgen att den verksumheten nuturhgtvis inte skuUstödjas med skattebefrielse utan med bidrug. I vår reservation vUl vi uttriksdagen skaU hos Kungl. Maj;t unhällu om utredning beträffunde kompensationtill friu trossumfund och hjälporgunisutioner för ullmän urbetsgivuruvgift ochmervärdeskutt. Vi begär inte att skutten tus bort, utun vi begär kompensation.Nu sade att staten har varit väldigt generös. Samfunden fick juhäromdagen 2 miHoner. Jag kunde tala om från tulurstolen uttsumfunden betulur 11 miHoner tiU stutskassan och får tUlbuku 2 miHoner. Man kunju fråga sig: Vem är generös? HerrHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Det var ganska intressant att lyssna till vadherr hade att anföra, även om det väl inte framkom så värst mycket nytt.Det är ett hårt konstaterande att inget företag fuller på gmnd av de tvåprocenten. Jag vill som egenföretagare motsätta mig detta. I en pressadsituation kan det faktiskt vura så, , att ett företag ramlur på och mindre. Det visar erfarenheten. När det gäller citat av vad vissa andra partier yttrat viUjag säga att det yttrandet åberopade var baserat på ennormalkonjunktun Men vi vet väl aUa att vi inte har normal konjunktur närdet gäUer sysselsättning och när det gäller lönsamhet inom näringslivet.FöHaktligen, , är det fel att åberopa ett yttrande som idagens Nr 42 situation och det är den vi talarom - inte är aktuellt och som har föga den dugens verklighet utt göra. 16 mars1972 Skutten pä urbetskruft ärorättfärdig. Det kun ingen kommu ifrån, och Den allmänna arbets givaravgiften m. m. jug villpåpeku vud purtivän hur sugt och som jugför övrigt hur citerut. Jug måste, fru tulmun, sägu utt i den här frugunlitur jug meru på än jag förlitar mig på skutteutskottetsordförunde. i (m) kort genmäle; Det är en gunska egendomlig slutsats herrBrundt drur om verkningurnu uv en sådun skutteform som den vi nu diskuterur,nämligen löneskutten. Hun försöker göru gällunde utt det skulle bli bättrekonkurrensförhållunden och bättre fömtsättningar för vissu näringsgre-nur, omman belastar undru hårt, och utt dennu skatt skuUe driva frum rationaliseringanSå är det naturligtvis inte. försöker tydligen göru sig heltfrämmunde för förhållundenu inom svenskt näringsliv. Tror inte uttnäringslivet i vårt lund, som brottus med en så utomordentligt hård konkurrensfrån undru håU i världen, inte skulle utnyttju vurje möjlighet uttrutionaliseru sitt urbete för utt bättre kunnu konkurreru? Den enduförutsättningen som finns för svenskt näringsliv är utt det till vurje prisutnyttjar rutionuliseringsåtgärdernu för utt dämpu de unnurs mycket, myckethögu kostnuder som vi har i jämförelse med andru länder. Det är det som är denspringunde punkten. Då tror jag inte att det går längre att föra resonemungetatt man driver frum rutionuliseringur genom nya skutteåtgärder i vårt land. Dentiden, , är för länge sedan förbi. i Arrie (c) kort genmäle; När det gäller frågun om egenuvgiften är detett faktum att dennu utgår delvis också på en inkomst som inte ärurbetsinkomst, utun utgör inkomst uv kupitul. När vi begär utt det skullgörus en utredning om en differentierud urbetsgivaravgift bör också den frågunbelysus. Utskottets ordförande tar också upp frågan om dendifferentierade arbetsgivuruvgiften och säger utt företugsskutteberedningenkommer utt tittu på dessu frågor i sitt urbete. Det är väl ändå på det sättet,, utt det är något oklurt i vUken utsträckning som företagsskatteberedningenkommer att gå in på dessa frågor. Är det så att man haren positiv syn på vårtkrav om en utredning om en differentierad arbetsgivaravgift, vore det här biföll det krav som vi har StäUt i motionen och reservationen omatt frågan skaU bli föremål för utredning. Gjorde man det, är jag övertygad omatt frågan kom att hänskjutas till företagsskatteberedningen, och då komföretagsskatteberedningen verkligen att behandla frågan.