prot · FV0993 · 1972-12-31 00:00:00 — 13. såvitt avsåg avdragsrätten för gäldränta skulleavslå motionen politiken, rn. C. beträffandedirektiven för skatteutredningen m. m. att skulle avslå 1. motionen1972:410, 2. motionen1972:425, 3. motionen1972:839, 4. motionen1972:890, 5. motionen1972:1689, 6. motionen1972:1696, D. beträffandeindexreglering av skattesystemet att skuUe avslå 1. motionen1972:410, 2. motionen1972:418, 3. motionen1972:650, E. beträffandefolkpensionärernas beskattning att rUcsdagen skulle avslå motionen 1972:410, F. beträffandefaktisk sambeskattning att skuUe avslå 1. motionen1972:410, 2. motionen1972:412, 3. motionen1972:426, 4. motionen1972:824, 5. motionen1972:848, 6. motionen1972:863, i den månde inte kunde anses besvarade genom vad utskottet anfört, G. beträffandeförvärvsavdragen att skulle avslå 1. motionen1972:418, 2. motionen1972:826, 3. motionen1972:842, 4. motionen1972:877, H. beträffande skattereduktionen att rUcsdagen skulle avslå motionen 1972:638, 1. beträffande differentiering av mervärdeskatten att rUcsdagen skulle avslå 1. motionen1972:879, 2. motionen1972:895. 1. beträffande moiveringen till punkten B i utskottetshemställan av herrar i (m) och ErUcsson i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp), () och i Trobro (m), som ansett att 13 Den ekonomiska politiken, m. m. utskottets yttrande i vissa delar skuUe ha av reservanterna angiven lydelse, 2. av herrar i (m)och ErUcsson i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp), () och NUsson i Trobro (m), som ansett att utskottet under B 1 bort hemställa, att rUcsdagen såvitt avsåg sänkt statlig inkomstskatt medbifaU till motionerna 1972:1689 och 1972:1696 samt med avslag på propositionenoch motionen 1972:1697 skuUe avslå det vid propositionen fogade förslaget tUlförordning om ändring i förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. av herrar i (m)och i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp), () och NUsson i Trobro (m), som ansett att utskottet under B 2 bort hemställa, attriksdagen såvitt avsåg höjd mervärdeskatt a) med bifaU tUlmotionerna 1972:1689, 1972:1696 och 1972:1697 samt med avslag på propositionenskulle avslå det vid propositionen fogade förslaget till förordnmg om ändring iförordningen (1968:430) om mervärdeskatt, b) skuUe avslåmotionen 1972:1697, såvitt gäUde höjning av den aUmänna arbetsgivaravgiften, 4. av i Bäckmora (c),fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och (), som ansett att utskottet under B 3, B 4, B 5 och B 7 bort hemställa, B 3. att såvitt avsåg höjd tobaksskatt medavslag på motionen 1972:1689 samt i anledning av propositionen skuUe anta detvid propositionen fogade förslaget till förordning om ändring i förordningen(1961:394) om tobaksskatt med den ändringen att förordningen skulle träda ikraft , B 4. att rUcsdagen såvitt avsåg höjd skatt på maltdryckermed avslag på motionen 1972:1689 samt i anledning av propositionen skulle antadet vid propositionen fogade förslaget tUl förordning om ändring i förordningen(1960:253) om tUlverkning och beskattning av malt- och läskedrycker med denändringen att förordningen skulle träda i kraft , B 5. att rUcsdagen såvitt avsåg höjd skatt på sprit ochvin med avslag på motionen 1972:1689 samt i anledning av propositionen skulleanta det vid propositionen fogade förslaget tUl förordning om ändring iförordningen (1957:209) om skatt på sprit och vin med den ändringen attförordningen skulle träda i kraft , B 7. att rUcsdagen såvitt avsåg höjda schablontuUar medavslag på motionen 1972:1689 samt i anledning av propositionen skulle anta detvid propositionen fogade förslaget till förordning om ändring i tulltaxan(1971:920) med den ändringen att förordningen skulle träda i kraft den 1augusti 1972, 5. av herrar i (m) och NUsson i Trobro(m), som ansett att utskottet under B 3, B 4, B 5 och B 7 bort hemställa, B 3. såvitt avsåg höjd tobaksskatt med bifaU tiU motionen1972:1689 skulle avslå det vid propositionen fogade förslaget tih förordning omändring i förordningen (1961 ;394) om tobaksskatt. B 4. såvitt avsåg höjd skatt på maltdrycker med bifall tUlmotionen 1972:1689 skulle avslå det vid propositionen fogade förslaget tillförordning om ändring i förordningen (1960:253) om tillverknmg och beskattningav malt- och läskedrycker, B 5. såvitt avsåg höjd skatt på sprit och vin med bifaUtUl motionen 1972:1689 skuUe avslå det vid propositionen fogade förslaget tUlförordning om ändring i förordningen (1957:209) om skatt på sprit och vin, B 7. såvitt avsåg höjda schablontullar med bifall tiUmotionen 1972:1689 skuUe avslå det vid propositionen fogade förslaget tiUförordning om ändring i tulltaxan (1971 ;920), 6. av herrar i (m)och i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i (), i (fp), () och i Trobro (m), som ansett att utskottet under B 6 bort hemställa, att rUcsdagen såvitt avsåg höjd skatt på motorbränslen medbifaU till motionerna 1972:1689, 1972:1696 och 1972:1697 samt med avslag påpropositionen skuUe avslå det vid propositionen fogade förslaget tillförordning om ändring i förordningen (1966:21) om särskUd skatt påmotorbränslen. Den ekonomiska politiken, m. m. 7. av herrar i (m) och NUsson i Trobro(m), som ansett att utskottet under B 8-B 10 bort hemstäUa, B 8. såvitt avsåg höjda allmänna barnbidrag med bifaU tUlmotionen 1972:1689 skulle avslå det vid propositionen fogade förslaget tUl lagom ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, B 9. såvitt avsåg höjda förlängda barnbidrag med bifalltill motionen 1972:1689 skuUe avslå det vid propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i förordningen (1964:400) om förlängt barnbidrag, B 10. såvitt avsåg höjda studiebidrag med bifall tillmotionen 1972:1689 skulle avslå det vid propositionen fogade förslaget till lagom ändring i studiehjälpsreglementet (1964:402), 8. av herrar i Bäckmora(c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och (), som ansett att utskottet under C bort hemställa, attrUcsdagen beträffande direktiven för skatteutredrungen m. m. 1. med bifaU tiUmotionerna 1972:839 och 1972:1696 samt i anledning av motionerna 1972:410,1972:890 och 1972:1689 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om tilläggsdirektiv tillskatteutredningen i enlighet med vad reservanterna anfört, 2. skuUe avslåmotionen 1972:425, Den ekonomiska politiken, m. m. 9. av herrar i (m) och i Trobro(m), som ansett att utskottet under C bort hemställa, att beträffande direktiven för skatteutredningenm. m. med anledning av motionerna 1972:425, 1972:839, 1972:890, 1972:1696 ochmed bifaU tiU motionerna 1972:410 och 1972:1689 gav tUl känna vad reservanternaanfört. 10. avherr i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och (), som ansett att utskottet under D bort hemställa, att rUcsdagen beträffande indexreglering av skattesystemeti anledning av motionerna 1972:410, 1972.418 samt 1972:650 hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om tilläggsdirektiv till skatteutredningen i syfte att medförtur utreda frågan angående inflationsskydd av skatteskalan och olUca avdragi skattesystemet eller andra åtgärder i syfte att garantera att en fortgåendeinflation inte skärpte skattetrycket, i enlighet med vad reservanterna anfört, 11. avherrar i (m) och i Trobro (m), som ansett att utskottet under D bort hemställa, att beträffande indexreglering av skattesystemetmed bifall tUl motionen 1972:410 och i anledning av motionerna 1972:418 och1972:650 skulle anta av reservanterna framförda förslag till a. lagom indexreglering av vissa delar av skattesystemet, b. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), c. förordning om ändring iförordnmgen (1947:576) om statlig inkomstskatt och d. lag om ändring iuppbördsförordningen (1953:272), 12. avherr i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och (), som ansett att utskottet under E bort hemstäUa, att beträffande folkpensionärernas beskattning ianledning av motionen 1972.410 beslutade att hos Kungl. Maj:t anhåUa omtilläggsdirektiv tUl skatteutredningen beträffande beskattningen av folkpensionärernasextrainkomster i enlighet med vad reservanterna anfört, 13. avherrar i (m) och i Trobro (m), som ansett att utskottet under E bort hemstäUa, att beträffandefolkpensionärernas beskattning i anledning av motionen 1972:410 begärde förslagtUl om ändrade grundavdrag för ålders- och förtidspensionärer, 14. av i Bäckmora (c), fru andre vicetalmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och (), som ansett att utskottet under F bort hemställa, att beträffande faktisk sambeskattning ianledning av motionerna 1972:410, 1972:412, 1972:426, 1972:824, 1972:848 och1972:863 hos Kungl. Maj;t skuUe anhålla om tilläggsdirektiv till skatteutredningen så att frågan om faktisk sambeskattning kunde behandlas med förtur ienlighet med vad reservanterna anfört, 15. av herrar i (m)och NUsson i Trobro (m), som ansett att utskottet under F bort hemstäUa, att beträffande faktisk sambeskattning med bifaUtill motionen 1972:410 och med anledning av motionerna 1972:412, 1972:426,1972:824, 1972:848 och 1972:863 skulle anta av reservanterna framfört förslagtiU lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), Den ekonomiska politiken, m. m. 16. av herrar i (m)och NUsson i Trobro (m), som ansett att utskottet under G 1 bort hemställa, att beträffande förvärvsavdragen skuUe bifallamotionen 1972:418, 17. av i Bäckmora(c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och (), som ansett att utskottet under G 2 bort hemställa, att beträffande förvärvsavdragen i anledning avmotionen 1972:826 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om tilläggsdirektiv tillskatteutredningen beträffande utformningen av förvärvsavdragen i enlighet medvad reservanterna anfört, 18. av i Bäckmora(c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och (), som ansett att utskottet under I bort hemstäUa, att beträffande differentiering avmervärdeskatten i anledning av motionerna 1972:879 och 1972:895 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om tilläggsdirektiv till den tillsatta skatteutredningenbeträffande åtgärder för att eliminera mervärdeskattens fördyrande verkningarpå viktiga livsmedel i enlighet med vad reservanterna anfört. I propositionen 1972:90 hade Kungl. Maj.t under åberopandeav statsrådsprotokollet över finansärenden för föreslagitriksdagen bl. a. att besluta att statlig inkomstskatt för skattskyldig, somavsågs i 10 § 1 mom. förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skulleför /73 ingå i preliminär skatt avgrundbeloppet. I detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:1699 av m. fl. (m), vari, såvittnu var i fråga, hemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl. a. att den tUlsatta skatteutredningen genomtilläggsdirektiv fick möjlighet att förutsättningslöst granska skattesystemetsutformning och konsekvenser samt därvid också lägga fram förslag tUl nyttskattesystem vid alternativa nivåer på det totala skattetrycket. Nr 93 b. att skatteutredningen fortlöpande skulle hållas informerad om Tisdagenden resultatet av arbetet inombesparingsutredningen för att kunna lägga fram 30 mai1972 skattesänkningsförslag motsvarandedär beräknade besparingsmöjligheter ------------- -_--- och för att därigenom med förtur kunna läggafram förslag om en ven ekononisKa sänkning av marginalskatterna samtåtgärder för att anpassa barnfamiljer- politiken,m. m. skattebörda efter derasskatteförmåga samt motionen 1972:1700 av herrar () och (), vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att vidbehandlingen av proposition 1972:90 beslutade att de i propositionen 1972:95föreslagna höjningarna av vin- och spritskatten, skatten på maltdrycker ochtobaksskatten skuUe träda i kraft . Utskottet hemställde att rUcsdagen A. med bifall tUlpropositionen 1972:90, såvitt den hänvisats tiU skatteutskottet, beslutade att statlig inkomstskatt för skattskyldig, som avsågs i 10 § 1 mom. förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skulle för /73 ingå i preliminär skatt av grundbeloppet, B. skulleavslå följande motioner, nämligen 1. motionen1972:1699, 2. motionen1972:1700, såvitt dehänvisats tUl skatteutskottet. 1. av herrar iBorås (m) och NUsson i Trobro (m), vUka ansett att utskottet under B 1 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1972:1699, såvitt nuvar i fråga, i skrivelse till Kungl. Maj :t begärde a. att den tillsattaskatteutredningen genom tilläggsdirektiv fick möjlighet att förutsättningslöst granska skattesystemets utformning och konsekvenser samt därvid också framlägga förslag till nytt skattesys tem vid alternativa nivåer på det totala skattetrycket, b. att skatteutredningenfortlöpande skulle hållas informerad om resultatet av arbetet inom besparingsutredningen för att kunna lägga fram skattesärUcningsförslag motsvarande där beräknade besparingsmöjligheter och för att därigenom med förtur kunna lägga fram förslag om en sänkning av marginalskatterna samt åtgärder för att anpassa barnfamiljer nas skattebörda efter deras skatteförmåga, 2. avherr i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och (), som ansett, att utskottet under B 2 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1972:1700, såvitt nuvar i fråga, beslutade att de i propositionen 1972:95 föreslagna höjningarna avskatterna på cigarretter, sprit, vin och maltdrycker skuUe träda i kraft den 1augusti 1972. HerrEKSTRÖM (s); Nr 93 1 de exemplar av finansutskottetsbetänkande rörande Tisdaoen den stalsregleringen, nr 30, som delades ikammaren har intäktsökningenunder /73 till följd av förslaget om höjd---------- arbetsgivaravgiftberäknats till ca (s. 2). " Denna beräkning byggde på förutsättningen att höjningen endast politiken, m. m. skulle beröra två uppbördsterminer . I verkligheten berörstre uppbördsterminer. Intäktsökningen bör därför beräknas till ca . Av detta följer konsekvensändringar beträffande en radinkomstsummor. Nytryck avbetänkandet kommer att delas . Jag har ansett det vara korrekt att inför dagens debattmeddela att denna ändring kommer att företas. Det ekonomiska läget kännetecknas fortfarandei första hand av hög arbetslöshet och en svag produktionsutveckling. Vissatecken tyder visserligen på att vi är på väg upp ur vågdalen, menförändringarna går relativt långsamt. På exportmarknaderna ökar efterfrågan påen del av våra produkter, men bl. a. när det gäller maskiner och andra investeringsvarorär orderingången från utlandet fortfarande ganska svag. Inom landet har bl. a. byggnadsverksamheten skjutit fart,och det har också medverkat till att öka sysselsättningen inom deindustrigrenar som fungerar som leverantörer till byggnadsbranschen. Den här utvecklingen innebär att vi sannolikt kan räknamed en relativt hygglig sysselsättning . Riskerna fårdäremot anses stora för att arbetslösheten skall öka på nytt ochvintern. Arbetsmarknadsmyndigheterna har ju också varitmycket försiktiga när det gällt uttalanden om sysselsättningssituationen underden kommande vintern. Många uttalanden har varit direkt pessimistiska. Inte heller inom regeringen tycks man nu vara lika säkersom tidigare på en markerad konjunkturuppgång . Bara för någonvecka sedan vidtogs ju en rad åtgärder som hade till syfte att stärkasysselsättningen . Dessa åtgärder innebär bl. a. attinvesteringsfonderna kommer att stå till förfogande även under den kommandevintern. Vidare sätts redan nu s. k. oprioriterade byggen igång för omkring enhalv miljard kronor. Det tycks således råda enighet om att det behövs en högarbetsmark-nadspolitisk beredskap även för den närmaste framtiden. Den beredskapenbehövs också för alt komma lill rätta med en kvarstående arbetslöshet blandgrupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden, och dessa grupper måstevi räkna med även vid en uppgång i konjunkturen. Till dessa grupper hör idagens läge såväl äldre arbetssökande som ungdomar utan tillräcklig praktiskyrkesutbildning och många av de kvinnor som i ökad utsträckning söker sig ulpå arbetsmarknaden. Ser mantillbaka på vad som har hänt på arbetsmarknaden under det 19 Nr 93 senusle året, är det lätt att konstatera att många av de dagsaktuella Tisdagenden problemen är direkta sviter avförsyndelser i den ekonomiska politiken. 30 mai1977 D'" snabbt tilltagandearbetslösheten nonchalerades i det -------------------- längsta av regeringen. De sysselsättningsstimulerande åtgärderna sattes in Denekonomiska _ j j-[gj,jg kommer ihåg - på ettmycket sent stadium. poin ,m. . först sedan oppositionspartiernavid höstriksdagens bönan motionsvägen lagt fram konkreta förslag om sysselsättningsskapande åtgärder som regeringenmera på allvar grep sig an sysselsättningsfrågorna. Regeringenssysselsättningspaket fick den numera traditionella inriktningen medtyngdpunkten på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Centerpartiels och de andraoppositionspartiernas förslag var i högre grad inriktade på att förebygga nyafriställningar och företagsnedläggningar. Vi menar att exempelvis etttillfälligt borttagande av arbetsgivaravgiften skulle ge företagen möjligheteratt upprätthålla sysselsättningen bättre . Därmed skulle manundvika en alltför sturk press på den arbetsmarknadspolitiska apparaten. Menden politiken dömdes ut av regeringen. 1 riksdagsdebatten den 8 decemberkarakteriserade statsministern oppositionspartiernas politik som ett hot motden ekonomiska slabililelen. Det är möjligt att man inte vill upprepa denbeskrivningen. 1 varje fall har verkligheten tvingat regeringen att retirerasteg för steg. De åtgärder som regeringen vidtog räckte inte till.Finansministern och hans kolleger har vid det ena tillfället efter det andrafått komma lill och begära mer pengar på tiUäggsstat: i januari 200miljoner kronor till miljövårdsåtgärder. tillberedskapsarbeten, 90 miljoner till industribeställningar och ytterligare 100miljoner kronor till miljövårdsinvesteringar. Till detta kominer atl man somjag redan har nämnt nu har gett klarsignal för byggen för omkring en halvmiljard kronor. Och ändå gick det inte att undgå de högstaarbetslöshetssiffrorna efter kriget med 80 000 å 85 000 personer som anmäldaarbetslösa vid arbetsförmedlingen . Den senaste tidensutveckling har därför tydligl visal, att man tar på sig en omöjlig uppgift omman sätter hela sin lit enbart lill urbelsmark-nadspolitiken under en sådjupgående arbetslöshetskris som den vi upplevt under det senaste året.Arbetsmarknadspolitiken utgör en mycket betydelsefull del av den modernaekonomiska politiken. Men kampen mot arbetslösheten måste med nödvändighetföras på andra fronter . En aktiv näringspolitik haren grundläggandebetydelse för atl skapa arbelslrygghet och för alt ge vårl näringsliv konkurrenskraftpå . När konjunkturen viker, måste förebyggande åtgärder sältas inför alt öka företagens uthållighet. Men för de människor som vid sådanatillfällen eller till följd av strukturella förändringar i näringslivet,handikapp . ändå blir ulan arbete skall arbelsmarknadspolitiska åtgärderfinnas lill reds för att ge tillfällig eller mera varaktig sysselsättning. och mars sysselsattes 121000 respektive 127 000 personer i arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och skyddad verksamhetav olika slag. Det är siffror som ligger väsentlig! För egen del kan jag inte se dessa siffror som 20 enbart ett uttryck för enframgångsrik arbetsmarknadspolitik. marknadsverketschef härvid flera tillfällen varnat för att vi kan få två olikaarbetsmarknader. I själva verket betyder väl 120 000 å 130 000 personersysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder all vi mer eller mindre ärpå väg dit. Vad som hänt är att människor genom en hårdhänt strukturpolitikstampats ut från sina tidigare jobb, och i lågkonjunkturen har taklen skruvatsupp ytterligare. har hindren för att komma tillbaka till denordinarie arbetsmarknaden rest sig allt högre. Det här är enligt min mening en ytterst betänkligutveckling. Den ökade valfrihet som har varit ett av målen för den modernaarbetsmarknadspolitiken går ju här förlorad. Risken för nya klasskrankor ärockså alltför uppenbar för att man skall kunna acceptera en sådan utveckling. 1finansdebatlen i börian av mars gjorde jag en jämförelse mellan förhållandenapå arbetsmarknaden och förhållandena inom hälso- och sjukvården, och jag villgärna upprepa den. 1 det senare fallet är vi överens om att det inte räcker meden aldrig så förnämlig sjukhus- och läkarorganisation. Det är minst likaviktigt att förebygga sjukdom och olycksfall genom olika slag av friskvård,hälsovård, ett fullgott arbetarskydd osv. Den synen måste vi också lägga osstill med när det gäller att komma till rätta med den samhällssjukdom somarbetslösheten utgör. Liksom på hälso- och sjukvårdsområdet är det både svårareoch kostsammare att lösa uppgiften när skadan väl är skedd, dvs. i del här falletnär uppsägningarna väl är ett faktum. I dagens läge måsle de förebyggande ålgärderna på delekonomiska området bl. a. gälla att man inte vidtar åtgärder som driver uppkostnadsläget. En kraftigare satsning på regionalpoliliska åtgärder är ocksånödvändig, bl. a. med hänsyn till de ökade regionala skillnader som åter harböriat göra sig gällande. Det behövs också särskilda insatser för att stärkaden praktiska yrkesutbildningen. Liksom tidigare kommer arbetskraftsbristen,när konjunkturen väl tar fart, att i första hand göra sig gällande beträffandeyrkesutbildad arbetskraft inom industrin. Som jag har betonat, har detockså en avgörande betydelse att vi får en annan värdering av kroppsarbetet. Enbättre arbetsmiljö spelar, som vi alla vet, en mycket betydelsefull roll bådeför arbetsprestationerna och för trivsel och tillfredsställelse i arbetet. När del gäller regionalpolitiken kritiserade jag redan ifinansdebatlen i böriun av mars oviljan från socialdemokratisk sida all förnyauttalandet frän om regionalpolitisk balans som ett övergripande mål iden ekonomiska politiken vid sidan av bl. a. full sysselsättning, hög tillväxttakt,prisstabilitet och en jämnare inkomstfördelning. Jag fruktade all del möjligenhade samband med en ändrad socialdemokratisk attityd till de regionalaproblemen. Finansministern hävdade då atl det inte var någon mening med altupprepa det som en gång är fasl och fixerat. Del som stär i den reviderade finansplanen på denna punkthur emellertid gjort mig fullt och fast övertygad om atl socialdemokraterna härvill tu ett steg tillbaka. Finansministern betonar sålunda starkt alttyngdpunkten i arbetsmarknadspolitiken nu måste förskjutas till derörlighelsslimulerande åtgärderna. Finansministern markerar också mycket klart vad han förnekade , nämligen atl han vill ha de Den ekonomiska politiken, m. m. Nr 93 regionalpolitiska insatsernakoncentrerade till ett begränsat antal orter i Tisdagenden enlighet med tankarna på en s. k.ortsklassificering. 30 mai1972 " ' " fråga om är ju iverkligheten att man återupplivar de Den ekonomiska politiken, m. m. gamlatankarna på att flytta på arbetskraften i största möjliga utsträckning istället för att skapa nya arbetstillfällen i de sysselsättningssvaga områdena.Mot den bakgrunden är det inte svårt att förstå att , regeringen iövrigt och socialdemokraterna här i nu vill smita från sitt uttalandefrån om den regionalpolitiska målsättningen. 1 stället borde man se till att investeringarna inäringslivet, bostäder och samhällsservice fördelas så att man åstadkommer enregional utjämning. Den centraliseringspolitik som socialdemokraterna villdriva går inte ihop med vare sig strävan till jämlikhet eller försöken attuppnå full sysselsättning. Som jag redan nämnt måste det vara en viktig målsättning idagens läge atl inte vidta några åtgärder som driver upp priser och kostnader.Ytterligare kostnadshöjningar för företagen skulle utan tvivel lägga grundenför fortsatt arbetslöshet och skapa ännu större tveksamhet beträffande nyainvesteringar. Det kommer i sin tur att göra det svårare för svenska företagatt hävda sig i konkurrensen med utlandet och att öka sin produktion.