prot · FV09144 · 1972-12-31 00:00:00 — Är det meningen att man i kommunerna skaU bestämma varvarje människa skall bo det är nämligen innebörden i uttrycket "så långtmöjUgt" - eller finns det något mellanting i detta sammanhang? Vi behöververkligen få konkreta uppgifter om vad raenar på dessa punkter.När går emot ortsklassificeringen, som partiet också gör i sinareservationer, glöraraer man fuUständigt bort den risk som befolkningen utsättsför på orter med en Uten arbetsmarknad och ett ensidigt näringsliv. Det finnsrisker för ökad ojämlikhet mellan medborgarna i oUka områden. Jag tycker inte uppmärksammar att vi behöver ha starka och robustaarbetsmarknader för att klara den problematiken. Jag kommer så tillbaka till vad som här har sagts omstorstad och landsbygd. hävdar att samhäUsbyggnads- och socialkostnadernaper individ är höga i storstadskoncentrationen. Är det en uppföljning av vadsom sägs i motionen om att kostnaderna för vatten och avlopp, gator ochtrafikleder är per individ väsentligt högre i storstäderna än i medelstorastäder? I riksplan tycker jag mig ana ennedvärdering av storstaden och en romantisering av landsbygden, och det måstevara ett gmndläggande fel. För att vi skall kunna föra en regionalpolitik måstesamhäUet bygga, som jag förut har sagt, på solidaritet och samverkan. Jagtycker att en fråga som professor ställer i boken att leva iär verkUgt central i sammanhanget; "I vilken utsträckning kan man avtätortsbefolkningen begära att den skall subventionera människorna i glesbygdenför att dessa skall slippa flytta från sina hemtrakter?" Denna fråga ärväsentlig. Det innebär inte att jag är motståndare till regionalpolitik. Detär inte professor heller. Men det är nödvändigt att få ett svar på denfrågan, om man viU ha en verklig diskussion i sammanhanget. Därför reagerar jag mot svartmålningen och felaktigheternai debatten om kostnaderna i storstäderna och av hela befolkningen där. Såvittjag har funnit framgår klart av den statistik som finns att samhällsbyggnadengenerellt sett inte är dyrare i än på andra håll - tvärtom framgårdet att motsatsen är faUet. Därför tycker jag att inställningiir felaktig. Låt mig också säga att även de som bor i tyckerom sin hembygd. De människorna är också hemkära. Visserligen får varenda en somflyttar ut från stora artiklar i veckopress och i tidningen , menherr i vet ju vilka problem vi hade med utlokaliseringen avstatlig verksamhet 1971, och jag är övertygad om att vi får de probleraen tillbakanär den proposition om fortsatt utflyttning kommer som aviserats tiU . Ta den här diskussionen om den komraunalaskatteutjämningen och löftet om förbättring. VUka, i , ärdet som medverkar till denna utjämning? Om det skulle vara som säger,att kostnaderna är större i storstäderna, vantrivseln outhärdlig och köernavärre, då skulle ju dessa koramuner ha skatteutjämningsbidrag i stället för somnu de fattiga landsbygdskommuner som vi verkligen slår vakt om i det härsammanhanget. Vi från socialdemokratin är redo att i soUdaritet för trygghetäven i fortsättningen försöka utjämna klyftorna meUan stad och land. Jag vågarpåstå att den sohdariteten är större här i än i något annat land ochatt levnadsstandarden i städer och på landsbygd också mera jämUk i vårt land ännågon annanstans. TUl slut, herr talman, skaU jag ta upp bara en enda frågatiU, en fråga som har varit aktuell fömt. När jag läser vad skriver omskolan i sin bok och decentralisering vill jag verkligen ha ett beskedfrån i . tar upp frågan om decentraUsering avskola och kultur, och de har som en form av studiematerial haft Käcks bokFramtidDecentralisering. Där skriver han: "ett skolbygge i en glesbygdbara (betyder) att bygden än snabbare töms på folk. Skolan ger nämligen denlokala befolkningen en utbildning som det är omöjUgt att få användning för ilokalsamhället. Även undervisningen måste vara en del av och integreras i deaktiviteter sora har naturUga förutsättningar på orten. Undervisningen ilokalsamhället bör aUtså huvudsakUgen inriktas på utbildning i de verksamhetersom kan finnas på orten. Därigenom ges ungdomen en fömtsättning att stanna kvar." Vi som var unga och ,som aldrig fick en chans att gå i mer än sexårig skola sora i ett ensidigtnäringsliv endast hade att välja raeUan en hytta, ett sliperi eUerdiversearbete raåste reagera när raan tar upp en sådan här debatt, somtydligen är allvarhgt menad, i det här sammanhanget. Om man dessutom ärförälder och vet att barnen inte har varit intresserade av den ensidigaindustri som är typisk för min hembygd utan valt andra yrken kan man stäUafrågan: Skall de hindras i sin verksamhet genom det resonemang som för?Jag tycker att det skall bli intressant att få veta vad raan menar. Herr talman, det kanske hade funnits mer att säga, men jagser att den begränsade tiden - som aUa har - rinner i väg alldeles för snabbt,och de har gått tUl ända. Låt mig sluta, herr talraan, med attyrka bifaU till reservationerna 7, 12, 13 och 19 vid inrikesutskottetsbetänkande nr 28 samt i övrigt tiU inrikesutskottets heraställan. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrERIKSSON i (fp) kort genraäle: Jag vill till att börja med göra ett parkorta kommentarer tUl vad sagt. Han sade att det inte skUjer såmycket när det gäller uppfattningen om de mindre orterna, och det noterar jagmed tiUfredsställelse. Vi har ju, som citerade, skrivit in enbeställning om en reell servicegaranti i mindre orter, och jag tycker det ärvärdefullt om vi kan enas om den skrivningen. Vad sedan beträffar trafikreservarionen medger jag att detkanske är något otympUgt att den frågan behandlas 2 gånger i så nära sammanhang Regional utveckling och hushållning med mark och vatten men attmotionsyrkandet har avslagits innebär inte att det behöver vara oriktigt. Viraåste kunna redovisa vår ställning när frågan på nytt behandlades. Jag skuUe vilja ge rätt i raycket storutsträckning när han säger att det varit en mycket hård arbetsbörda förutskottet och en mycket smal tidsmarginal för behandlingen av det här ärendet.Skälet tiU att vi, trots den korta tiden, inte biträder yrkande äratt vi anser att det är viktigt att höstriksdagen antar propositionen ochdärmed ger möjlighet följa det uppgjorda tidsprogrammet för kommandeproposirion. Om följer majoritetens förslag får vi ett beslut som gerklart besked och ökat handlingsutryrame för utarbetande av förslag om medlen iregionalpolitiken, och detta har vi bedömt som så pass viktigt att vi gjortförsöket att klara av behandlingen av propositionen även om det vararbetsamt. Jag skulle dock be att tiU herr inrikesministern och herrfinansministern åtminstone få framföra en hälsning och be att inte det härupprepas. Sekreterarna, personalen och också vi ledamöter har haft en väldigarbetsbörda, men det arbetet har ändå gett utrymme för att kommandepropositioner skall kunna läggas fram vid vårriksdagen. Jag vill bestämtsäga att jag hoppas att herrar statsråd gör aUt för att den korta tidsperiodeninte skall upprepas vid vårriksdagen. Det finns ingenting som jag reagerar så hårt emot som närman i regionalpoUtiken försöker skapa motsättningar mellan befolkningen istorstäder och oss som bor i andra delar av landet. Vi behöver varandra. Ochockså de människor som bor i blivande länshuvudstäder eller primära centra ochde som bor i mer glest befolkade delar av länen behöver varandra, Jag ujjprepar att starka orter i ett län är vårt bästamedel att avlasta de expanderande storstadsområdena. De är något av dammar motbefolkningsströmmarna. Men både länshuvudstäder och storstadsområden ochregionala centra är beroende av ett livskraftigt omland. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle; kritiserar med goda skälcentern för att den ställer upp befolkningsramar utan att klart tala om hur manskall skapa jobb för den befolkning som man anser skall finnas. Men detintressanta är att den kritiken i rätt hög grad kan riktas också motregeringens befolkningsmålsättning. Som jag konstaterade talas det på de500 sidorna i bil. 1 inte ett enda ord om och presenteras ingen kalkyl över hurmånga jobb som behövs för att realisera målsättningarna. Det enda man kankonstatera beträffande regeringens program är att skogslänen, denhittUlsvarande lokaliseringspolitiken verkat har gjort en nettoförlust på 50000 sysselsättningstUlfällen. Då är det väl rimUgt att ni också talar om, närni nu sätter upp befolkningsramar, hur många jobb som behöver skapas och i hurhög grad utveckhngen behöver bh annorlunda än vad den varit under denhittiUsvarande lokaliseringspolitiken fcir att målsättningen skall kunnaklaras. Såvitt jag förstår är ni Uka obestämda som vad är. Och niliknar varandra ganska mycket i fråga om den typ av medel som ni föreslår.Möjligen är aningenambitiösare, eftersom den faktiskt vågar tala om etableringskontroll, vUketsocialdemokratin hittUls inte har vågat göra. När det gäller inställningen till socialismen är centernoch socialdemokraterna så lika varandra att de är i gott sällskap med herrBurenstam . i (c) kort genmäle: angrep mycketintensivt i slutet av sitt anförande. Han påstod bl. a. att kostnaden förutbyggnaden i storstäderna inte är högre än i övriga delar av landet. Låt migpeka på några fakta. Storstäderna har av ekonomiska skäl inte klarat servicenför sina invånare. Forskningen pekar på att det är dyrare att bygga ut serviceni storstadsområdena. Antalet sjukdagar är större i storstadsområdena än iövriga delar av landet. Behovet av poliser är större där. BrottsUgheten ochotryggheten är betydligt större i storstäderna. Och märk väl, detta beror intepå att det är fel på människorna som bor där - det beror på att mUjön är sådanatt människorna inte kan anpassa sig. Det är en bättre mUjö inte minst istorstäderna som vi viU åstadkomma genom vår politik. I sina petita för /72 hänvisade statensvägverk tiU en undersökrung av vilken det klart framgår att "erforderligainvesteringar i trafikleder är väsentligt mer kostnadskrävande per invånareräknat och i förhållande tiU tätortsytan ju större folkmängd en kommunhar". Jag har velat läsa in detta tiU protokollet med anledning av herrFagerlunds tal om samhällskostnaderna. När det gäller miljön tycker jag att slåssmot väderkvarnar. Jag underströk mycket starkt att storstadsbor naturligtvisockså har en hembygdskänsla. Men vi vUI åstadkomma en bättre miljö som skapartrygghet och bättre trivsel och därigenom förstärker hembygdskänslan. frågade också vad vi menade meddecentraliseringspo-Utik och tyckte att det var något mycket mystiskt. Jag ärinte alls förvånad över att en centraUst tycker att decentralism är någotmärkUgt och svårförståeligt. I utskottet har vi nu behandlat många mer eller mindrekonkreta åtgärder. Bl, a. de 43 punkterna i vår riksplan. får viförslag om konkreta regionalpolitiska åtgärder, dels från Kungl. Maj:t, dels -förutsätterjag från alla partier. Då aktuaUseras på nytt de 43 punkterna, av vilka deflesta har avstyrkts i föreliggande betänkande. Vi har att avvakta med besluttUl . För oss inom är detta med decentraliseringspoUtikingenting mystiskt eller märkUgt. Vi anser att det är viktigt att helasamhällsplaneringen måste inriktas mot ett decentraliserat samhälle. Man kanjämföra detta med utskottets skrivning, att hela samhällsverksamheten börinriktas på att uppnå en regionalpolitisk balans. MeUan utskottets uttalande pådenna punkt och vårt tycker jag inte att det skiljer så mycket. Men det kanskUja mycket meUan tal och handling. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrNORDGREN(m) kort genmäle: och jag är överens på mångapunkter i den här frågan, även när det gäUer reservationen 8. Vi anser båda attdet bör vara en god sjukvård över huvud taget, framför allt i de regionalacentra som propositionen tagit som exempel på orter, där lasarett skall finnas.Därom är vi helt eniga. I varje faU är jag övertygad om att min uppfattning att man inte skall försärara sjukvården. Sedan sade : "Vi skaU inte lägga oss ilandstingens ärenden." Nej, naturligtvis inte, men när landstingen intesköter sina uppgifter så som de borde göra för en relativt stor region, då ärfrågan om det inte är regeringens eller kanske t. o. m. sak att pekapå bristerna. Fortsätter den här utfrysningen av en region i ,kommer det att resultera i att man opererar bort möjligheterna för Söderhamnslasarett att fungera. Därraed försärarar raan också utvecklingsmöjligheternaför största industridistrikt. Det rimmar iUa med andan i denproposition vi diskuterar. Man gör det ytterligt svårt för detdistriktets näringsliv att få någon rekrytering. Det första både stora och småföretag frågar är om det finns en god samhäUsservice. Jag hoppas att statsrådendelar uppfattningen att man inte skall försämra den på det här sättet. Det harredan uttalats i propositionen. vice ordförande var vänUg nog att läsain några rader från s. 6 i propositionen. Den uppfattning som uttrycks därdelar jag helt och håUet. I dagens läge är det verkligen nödvändigt, som detdär står, att man försöker skapa förutsättningar för det befintliganäringslivet att ge ökad sysselsättning och därmed minska arbetslösheten.Därför behöver vi, vUket vi tydligen är ense om och vUket också understryks ipropositionen, en näringspolitik som tillgodoser de där framförda intressena.Jag är glad, liksom utskottets ordförande och mänga andra talare, för att detär så pass stor uppslutning just kring regionalpolitiken och betänkandet. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag vUl först säga ett par ord till herrNordgren. Det är dock landstingen som skall betala sjukvården, och det ärganska svårt för att ta dem i örat och säga att nu skaU de bygga påen viss plats, när det inte är vi utan de som skall betala. Jag tror att det ärolyckligt om vi blandar oss i landstingens åtgöranden på den här punkten. TUl i vUl jag säga att vi har ju intebara en regionalpolitik på socialdemokratiskt håll, utan vi har också en näringspolitik.Och jag påpekade redan i mitt första inlägg att de programåtgärder som niredovisar i er motion, efter att ha talat så mycket, komraer ganska nära vårtnäringspolitiska program. När det gäller socialisering frågar jag: VUket slagssocialisering viU i ha, och vad lägger han in i detta ord?Är det någon av de former sora finns ute i världen , eUer har han någonspecieU form i detta sararaanhang? TUl i vill jag säga att vad jagönskade var att få en konkretisering av vad ni menar när ni skriver omdecentralisering "så Jag frågade t. o. m.: Skall vi med lock och pock börja placeramänniskorna i landet? Det kan man nämligen göra "så långt möjUgt". i talar om de 43 punkterna. Hurmånga reservationer har de 43 punkterna utmynnat i? På hur många stäUen är herrNilsson i överens med utskottet? När det gäller skolfrågan fick jag inget som helst svar omdet som jag anser vara något anmärkningsvärt i en studiehandledning. i (fp) kort genmäle: Låt mig fortsätta samtalet med iTvärålund. Han var vänlig nog att bygga vidare på min liknelse omortsstrukturen och hässjevirket. i sade att Erikssonborde väl ändå veta att man inte kan sätta upp hässjevirke från . JagviU säga tiU vännen att jag mycket noga har tänkt igenom den härbilden, och vi kan väl komma överens om en sak, nämligen att samma arbetslagsom utnyttjar hässjevirket och som fyller det också sätter upp det. Vad är dåarbetslaget när det gäller ortsstrukturen? Jo, det är ,länsmyndigheter och de kommunala beslutande instanser som skaU fylla dennaortsstruktur genom medel, genom åtgärder, genom satsningar. Då är det ocksåriktigt att de sätter upp den. Jag har här ett sammandrag över ledamöter i länsstyrelser,av vilket framgår att har 73 ledamöter och suppleanter ilänsstyrelserna 37 är ordinarie och 6 är riksdagsmän. Det finns ilänsstyrelsernas yttranden bara ett par tre reservationer på olika punkter.Annars har man accepterat ortsstrukturen. folk på fältet har alltsåhär varit med om att sätta upp hässjevirket, och det har man gjort rätt i. i (vpk) kort genmäle: är så väldigt rädd för denbyråkratism som han tror raed nödvändighet skall följa raed sociaUsmen. Jagvill fråga om han tycker att den typ av byråkratism, som reserverar besluten ominvesteringar och lokaliseringar till de privata stora koncernernas styrelserum,är mindre byråkratisk och mera demokratisk, eftersom han är anhängare av ensocialdemokratisk regering som har sammanlevt med denna storkapitaUsm . Sedan vill jag inte bestrida att det kan vara så att vissaav de åtgärder som vi föreslår Ugger nära vad radikala och progressivasocialderaokrater tänker och säger på era kongresser - det är ju, höll jag påatt säga, de enda gånger som de får komma till tals i ert parti. 1 den män somde progressiva socialdemokraternas uppfattningar Ugger nära våra så är det juintressant. Men om det program som vi presenterar skulle vara så Ukt deradikala socialdemokraternas så är det väl också därför som avslag på det. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrNORDGREN (m) kort genmäle; vUl inte gärna att man skallge pekpinnar till landstingen det är ju de sora betalar kostnaderna. Detta ärväl riktigt. Men, , när civilutskottet till och med kan föreslå Regional utveckling och hushållning med mark och vatten retroakti'lagstiftning, så tycker jag att man när det gäller service för människor i enutvecklingsbar region skulle kunna ge ord på vägen även till om attden servicesjukvård som finns åtminstone skall bibehållas. i (c) kort genraäle; Låt mig börja med och hanshässjevirke. säger att det arbetslag som arbetar medhässjevirket och hässjningen skall sätta upp hässjorna. Ja visst - men vad jagännu en gång vill påpeka är att de som bestämmer var och hur hässjorna skallsättas upp, de skall inte sitta i . Vad vet raan i omhässjevirket i och i ? Vidare säger att i oUka län har raan juföreslagit i stort sett vad Kungl. Maj:t nu har föreslagit . Ja, raenvarför skall man då begränsa de lokala möjligheterna att besluta? Varför skallman göra den begränsningen att län och kommuner bara skall föreslå och överlåtatill regering och riksdag att besluta? Argumenteringen faller på sin rimligheteller orimlighet - det får var och en avgöra. har svårt att förstå vad som ärdecentraliseringspoUtik och vad som är ett så långt raöjligt decentrahseratsamhälle. Vetenskapen har kommit frara till att om det gäller en viss åsiktsora av en person inte uppfattas som positiv, så har vederbörande utomordentUgtsvårt att förstå saken. En kommunist har raycket svårt att förstå en centerpartist,och en siociaUst rainns raycket mer om sociaUsm än vad t. ex. en centerpartistgör, för att nu ta ett exempel. En riksdagsman sade när jag var ung iriksdagen; Om inte viljan finns, då hindrar allt. Det är detta sora är feletrned socialderaokraterna och decentraUseringspoUtiken. Viljan och förståelsenfinns inte, och då är det raycket svårt att förstå decentraliseringspolitikenoch naturligtvis ändå svårare att genoraföra den. försöker ge en bild som skapar intrycketatt vi i önskar oss tillbaka till fattigsamhället, till detgarala fattiga agrara sarahället. Vi upplever detta som en ganska förvånansvärdförvrängning, som väl raänniskor i allraänhet inte kan sätta minsta tilltrotill. Och så vill jag säga vad det gäller trovärdigheten, att oavsett om en sakförvanskas avsiktUgt eller oavsiktUgt så rainskas trovärdigheten. () kort genraäle: Den debatt jag för med iTvärålund är ganska konstig. Jag ber något konkretisera vad han raenarmed "så långt möjUgt decentrahserat", och då sriger han upp här ochsäger: vill inte förstå det här, för det är inte värdeladdat,och det upplever då inte sora positivt. Jag är, i , uppväxt raedsocialdemokratin och med en sociaUstisk grundsyn. SociaUsm är i sig endecentraUserad rörelse som vill decentraUsera den ekonoraiska makten från ettfåtal rill de många i sarahället. DecentraUsering är för mig något värdefullt,men det måste kopplas raed en ekonoraisk politik sora verkligen ger någonting. Det är detta jag har försökt få ut av iTvärålund, och då ger han mig ett sådant här svar. Jag raåste säga: Det äravslöjande för den ideologipå vilken ni bygger hela ert parriprogram om "en så långt möjUgt drivendecentraUsering". i svarar helt enkelt att det inteuppfattas som värdeladdat av mig. Herr förste vice talmannen anraäldeatt i anhåUit att tiU protokollet få antecknat att haninte ägde rätt tiU ytterligare replik samt tUlkännagav att anslag utfärdats omsammanträdets fortsättande . Den regionalpoUtiska proposition som vi nudiskuterar är resultatet av ett planeringsarbete sora har pågått i ungefär femår. Det är säkert den största samlade planeringsaktivitet som någonsin förekommiti vårt land, och flera tusen personer har i varierande omfattning varitengagerade i arbetet. Överläggningar mellan kommuner och länsstyrelser harhållits i flera omgångar. Kommunernas uppslutning kring länsprograramen harockså utgjort en mycket värdefull grund för detta samlade program. Även de mestkontroversiella frågorna, t. ex. den framtida ortsstrukturen, har behandlats såatt det nu står en majoritet av komrauner bakom den i samtUga län, i flertaletlän en mycket stor majoritet av komrauner. Ett annat uttryck på denna goda förankring är att det barai fem länsstyrelser föreligger några reservationer mot länsplanen. I många länhar man fört ut frågorna till debatt i organisationsUvet, iparriorganisatio-nerna, i studiecirklarna osv. i brukar juvisa upp grejor och gjorde så även . Jag kanske också får lov att visa uppnågra länsplaner. I det material som jag här visar finns det en beskrivning avhur planeringen har gått till och vad den innehåller. Materialet har varitunderlag för diskussioner, i vilka tiotusentals människor har varit engagerade. En annan del av bakgrundsmaterialet utgör de betänkandenoch rapporter som expertgruppen för regional utredningsverksamhet harutarbetat. Ett flertal forskare har på ett mycket förtjänstfullt sätt givit ossett vetenskapligt underlag för bedömningar av människornas önskningar ochvärderingar när det gäller arbetsmarknad, serviceinrättningar och en rad andrasamhällsfunktioner. Jag vill gärna säga att för oss som varit med ora attutforraa denna proposirion har samarbetet raed ohka sarahällsforskare, bl. a.ekonomer och näringsgeografer, varit mycket stimulerande och givit impulser närdet gällt att utarbeta detta program. I flera avseenden har också statistiska centralbyrånsmycket rikhaltiga statistikmaterial varit oss till stort gagn. Genombearbetning och speciell körning av det materialet har vi kunnat få framuppgifter som varit av stort värde när det varit fråga om att belysa denregionala obalansen och utvecklingstendenserna på skilda områden. Jag vill också betona att propositionen har vuxit framunder medverkan av en särskild lokaliseringsberedning, i vilken har ingåttföreträdare för korarauner, näringsUv, organisationer och ärabetsverk, ochdeltagama i den beredningen har på ett förtjänstfullt sätt medverkat till och tagitställning i en rad frågor som har samband med detta planeringsprogram. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Som alla kunnat konstatera grundar sig propositionen påett mycket utförUgt faktamaterial, och de bärande tankegångarna har en mycketvid förankring. Jag vill också säga att det'är med stor tillfredsställelse jagnoterat den starka uppslutningen kring prograraraet vid utskottsbehand-Ungen.Utskottet har givit den redovisning sora lämnas i propositionen sitterkännande. Låt mig, helt uppriktigt och inte bara av artighet, i gengäld tillinrikesutskottets ledamöter säga att jag tycker att det är beundransvärt på den korta tid som stått till förfogande har kunnat utföra ett såverkligt imponerande arbete. Betänkandet är utformat på ett osedvanligtöverskådUgt sätt, och det har också serverats i en mycket njutbar form. Jagtycker således att utskottet gjort ett mycket gott arbete. Jag har inte anledning att efter statsministerns, som jagtycker, intressanta och fylUga anförande, som speciellt tog upp problemen kringregionalpoUtiken, gå in på de frågeställningar som där behandlas.