prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — Jug tyckerutt mun för balunsens skull bör hu dettu yttrunde i minnet. En fråga som nuturligtvis kommer in i bilden när mundiskuterur hur mångu poliser som behövs är inverkun uv denurbetstidsförkortning som skett i oliku etupper sedun 1968 från 45 timmur iveckun ned till nu i princip . Arbetstidsförkortningen hur inte möttsburu med inrättande uv nyu dänster; genom förbättrude urbetsmtiner och undrurutionuliseringsåtgärder hur storu urbetskruftsvinster kunnut göras, även omdet kunske inte är möjligt utt unge dem i untulet årsurbetskrufter. Mendessutom hur den lokulu polisorgunisutionen enburt under de tre närmustföregående budgetåren tUlförts cu 1 100 nyu polismansdänster och ca 330tjänster för annun personul som i stor utsträckning har övertagitarbetsuppgifter som tidigare åvilat polispersonal. Mot den bakgrunden vill jag bestämt hävdu, utt när vi nuföreslår 230 nyu dänster är det utt betruktu som ett nettotillskott. Det kuninte hävdus utt den urbetstidsförkortning som tidigure genomförts fortfurundeskulle innebäru något minus i frågu om tillskottet uv poliser. Effekternu UVurbetstidsförkortningen bör mun därför kunnu lämnu åt sidun när mun diskuterurpolisens resurser för nästu budgetår. Sedan har unvänt uttrycket lug ochordning. Jug vet inte riktigt vurför tur upp dettu - jug vetinte med mig utt jug själv i något summunhung hur diskuterut den terminologin.Fru kunske vill hu min syn på frågun om den problemutik som liggeri dettu, men det är väl uUdeles självklurt utt den inte behöver utvecklasnärmure. Att fostra unga människor till samhällsansvar och till känsla förnödvändigheten att ta hänsyn till andra, både till liv och till egendom, iirväl en av de viktigaste uppgifterna, som bl. a. gär in i de brottsförebyggandeåtgärderna inom skol- och ungdomsverksamhet. Vilken terminologi mun vUl unvänduom dettu tycker jug för min del är relutivt likgiltigt. Där måste vi väl vuruhelt överens i suk. vur inne på frågun om fotputmlleringen. Där ärdet intressunt utt kunnu påpeka utt de unsträngningur som för närvurunde görsfrän sidu utt få en ökud fotputmllering successivt hållerpå utt ge resultut. Det hur nog varit ett berättigat klagomål från allu hållatt poHserna har åkt för mycket i sinu bilur och i alltför liten utsträckningunvänt sig uv möjligheternu utt fotputmlleru. Därför hur det undervinterhulvåret genomförts ett untul regionulu konferenser pårikspolisstyrelsens initiutiv, där mun hur tugit upp tUl diskussion medrespektive poUsdistrikt nödvändigheten uv utt mun i högre grud övergår -elleråtergår, om man så vUl tUl fotputmllering. Resultutet hur redun kunnatavläsas i utt buru dettu att människornu ser polisernu på gutornu tydligen harpsykologisk betydelse och ger tillfredsställelse. Man skall naturligtvis fortsättu med detta, men man får huklurt för sig utt något har det legut i den tidigare tesen, utt genom uttpolisernu sitter i bilurnu och åker hur de också möjlighet utt snubbure kunnuingripu. Så det fär bli en uwägning på detta område. mycketpersonul i unspräk, och därför får mun gå vursumt frum. berörde också frågun om sumurbetet mellunpolis, skola och burnuvård och konstuterude utt det initiativ som tagits fråncentralt håll för att få sådant lokult sumurbete tUl stånd inte på ulla hällhar givit resultut. efterlyste åtgärder, och då vUl jug svara attdetta givetvis har varit föremål för uppmärksamhet. Sociulstyrelsen hur ijunuuri genom sociulvårdskonsulenternu undersökt i vUken utsträckningsamarbete har kommit tUl stånd, och det har framgått att det för närvarandeförekommer endast i omkring en tredjedel uv lundets kommuner. Det är i högstagrud otillfredsställunde, och det kommer också in i bUden i det s. k. puket somvi nu lägger fram beträffande nurkotiku och dur vi hur förslug om hur mun skullkunnu åstudkommu den önskvärda effektiviseringen av dennu mycket betydelsefuUulokula verksamhet. Till slut vUl jag bara sägu tUl utt det äroerhört väsentligt utt vi kan skapa ett gott förhållande mellun polisen ochullmänheten. Det är också en uppgift för oss att verka för att allmänhetenskull få den rätta inställningen tUl polisens betydelsefulla verksumhet. Jaghur själv fäst mig särskilt vid betydelsen uv utt polisernu får kommu med iskolurbetef och ge trufikundervisning för utt redun där grundläggu ettförtroendefullt förhållande. På den punkten vill vi från regeringens sidafortsätta den sumverkun som vi bmkur hu med poUsens organisation och diskuteradessa frågor för att kunna se tUl utt vi kun förändra de negutiva attityder motpolisen, som tyvärr på en del häll förekommer och som det är oerhört viktigtatt mun försöker kommu till rättu med. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Justitieministern bödude med att unge uttstutistiken är behäftud med vissu felkällor och utt det därför är svårt utt drunågru konkretu och direktu slutsutser av de statistiska uppgifter vi får. Jugär medveten om utt stutistik nuturligtvis är förenad med vissu osäkru element;bl. u. är ju det s. k. mörkertulet - ulltså untulet brott som inte kommer tUlpolisens kännedom en osäkerhetsfaktor. Men min bedömning är att mörkertuletväl snurure hur ökat än minskat. Det är en allmän uppfattning att det intelängre lönur sig utt unmälu brott till polisen, eftersom de ändå inte åtgärdus.Jug hude i ulla fall räknat med att justitieministern skuUe ha kunnat kosta på sigatt sägu, att den utveckling som vi har när det gäller statistiken över untuletbrott här i lundet är mycket ogynnsum, men någon sådun konklusion fick vi inte. Sedun säger justitieministern utt polisen sätter in sinuresurser för utt kluru upp den grova brottsHgheten. Det är väl självklart attmun måste prioritera den, men jag skuUe vUja fråga: Innebär detta utt herrstatsrådet tycker utt det är ucceptubelt utt den mindre grovu brottsligheten pådet sättet inte kan åtgärdus, utun utt sådunu brott bhr preskriberude? Herr stutsrådet gjorde en längre utläggning om tunkurnu påmeru restriktiva regler när det gäller de grova brottslingurna och behandlingeni kriminulvårdsunstult och permissionsbestämmelserna. Det var mycket intressantatt herr statsrådet tog upp detta och bemötte ett påstående som aldrighar gjorts. Jug hur inte gjort gällunde att vi skulle ha oliku uppfuttningur påden punkten, men jug noterar att herr statstådet ansåg sig böra komma med ettklarläggande för egen del. Vidare säger herr statsrådet att arbetstidsförkortningenskall vi inte tala om, det är ett passerat studium. Men vi kunske ändå skullnoteru utt under det senuste kulenderåret genom arbetstidsförkortningenhur fått en minskning på 180 polismän. Herr stutsrådet föreslår totult för helulundet 200 polismän, och det måste i rimlighetens numn betyda att Stockholminte ens får täckning för det här bortfallet. Om mun försöker unulyseru situutionen, tror jug utt munändå måste konstutera utt vi inte hur möjligheter exempelvis här i studen uttbeivra den brottslighet som förekommer. Herr stutsrådet behöver ju buru gå nedpå för att konstatera att man här öppet bedriver hundel medduvgods utun utt någon tycks göru någonting åt dettu. Beträffande lug och ordning konstuterur jag att herrstatsrådet undvek vad jag aviåg utt ge uttryck åt här. Frågun vur; Menur inteherr statsrådet utt de lagar som regering och riksdag stiftar ändå skallupprätthållas att ulltså polisen skull hu sådanu resurser utt vi hurmöjligheter utt upprätthållu de lugar som vi gemensumt hur stiftut? () kort genmäle; Stutsrådet nämnde utt stutistiken varbristfällig. Ju, det är klurt, men när det sägs utt det nu unmäls fleru brottsom inte unmäldes tidigure, vUl jug frumhållu utt bankrån, väpnude överfull,postrån och liknunde svåru brott väl ulltid har anmälts och kommit tillpolisens kännedom. I de fallen kun ju inte statistiken vara missvisunde. Här äratt konstuteru utt dessa brott har ökat i mycket hög grad, och det klargör hurallvarlig situationen än Sedan ansåg statsrådet att det är likgUtigt vilkenterminologi mun unvänder. Jug kun inte delu denna statsrådets uppfattning; jugtror utt stutsrådet därvidlag underskattar det värde det har om man från högstaort verkligen använder ordentliga ullvursord. () kort genmäle; Statsrådet nämnde skolarbetet och detbrottsförebyggunde urbetet, och det är jag mycket tacksam för. Jug hur självtugit upp dettu i tidigare debatter i kammaren. Jag vet också att det kommerutt ge resultut - det är jug mycket ungelägen om utt understryku. Men stutsrådet sade ingenting omhur man står gentemot svensk polis från regeringens sida. Tystnaden kangivetvis innebära ett bevis på att mun står soUdarisk med svensk polis, men detkunde ju vuru intressunt utt hur höru statsrådet suga det direkt. Polisens stutistik över unmäldu brott ärnuturligtvis riktig i och för sig. Men det är någonting helt annut än untulet lugöverträdelsersom begås i sumhället, och det är därför som jug måste vurnu för utt unvändu den stutistiken oreserverut. SkuUe jug använda den som fru Kristenssonoch gör, skulle jag läsa upp den statistiken här , eftersom denvisar mycket kruftigu minskningur beträffunde grova våldsbrott. Över huvudtuget visur dennu stutistik beträffande våldsbrott minskningur månud för månudändu sedun förru året. Men jug gör inte det därför utt den ärulldeles för osäker för utt mun skull vågu dru någru längt gående slutsutser uvden. säger att "mörkertalet", dvs.antalet brott som inte blir unmäldu, snurure skulle varu större därför utt detinte lönar sig utt unmälu. Det är ju uUdeles fel, fm , för det ärjust vud det gör. Det lönur sig utt anmäla därför att man måste göra det om manskall få ut för sin försäkring. Det är väl en faktor som medverkan Vur och ensom hur en försäkring och som hur fått inbrott i sin sommurstugu unmäler dettu.Men vud skull polisen kunnu göra ät en anmälan om ett sommarstugeinbrott somman upptäcker först när man kommer efter någru månuder? Jug förstår mycket välutt det inte går att lägga ned något särskilt överdrivet arbete på utt där sökuspuna och spåra upp någon. Men det väsentliga för den som bhvit utsutt försådunt brott ligger i att han får ersättning. De undersökningur som hur gjorts uv den här stutistikenvisur just utt svängningurnu i den hur ett sturkt sumbund med dels människornusbenägenhet utt unmälu brott och där kommer ulltså det utökudeförsäkringsväsendet in , dels med poUsens intensivitet pä oliku områden. Mankan uttrycka det så drastiskt att om polisen sätter in ökade ansträngningar påett visst område så stiger brottsligheten. Och det vill väl varken fruKristensson eller jag göra gällande - men untulet unmälda brott stiger. Det ärdärför jag vill vädju tUl utt unvändu dennu stutistik på ettförnuftigt sätt. Vissu slutsutser kun mun nuturligtvis dru UV den, om mun ärförsiktig. Arbetstidsförkortningen måste jug återkomma tUl, fruKristensson. Det är en pusserad sak; det har bhvit kompensation för den i ökatuntul polisdänster. Vud vi nu föreslår är ett nettotillskott, som ulltså kommertiU. Vud lag och ordning beträffar, så är ju ändå grunden attmänniskorna hur känslun för utt vi i sumlevnudens intresse måste iukttu vissanormer. Finns inte den hjälper det inte med några lagar, och därför liggergrunden i de åtgärder som vi kan vidtu på undru områden inom sumhällslivet föratt skupu hos människornu en känslu för utt tu hänsyn tUl varandru. Däruv föHerocksä utt mun efterlever de lugur som är uppställdu. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jug skull väl inte uppehållu mig meru vid denhär diskussionen om stutistiken. Det är säkeriigen riktigt utt om polisen harmöjligheter att öka sinu insutser, så får vi kännedom om fleru brott. Men i ochför sig skulle väl poUsen ha resurser utt göru sådana insatser att de brott sombegås verkligen kommer till vår kännedom, inte därför utt vi skull fåstutistisku siffror som visur en hög brottslighet utun därför utt vi skull vetuhur det fuktiskt ligger tUl. Men jug konstuterur fortfurunde utt justitieministern intedrur någru slutsutser uv den stutistik som finns och som ändå - trots defelkällor den ärbehäftud med - måste ge intrycket utt vi under senure är hur fått en ständigtstegrud kriminuHtet i det här landet. Och erkänner man inte det som landetsjustitieminister, så måste jag sägu att det känns mycket otillfredsställundeför oss som skuU futtu besluten, när vi märker utt vi inte ens hur denförståelsen i depurtementet. Justitiemmistern säger utt mun måste unmälu brott därförutt mun hur försäkringur som fuller ut endast om man anmäler brotten. Men manhar ju i allmänliet en självrisk som inte är så obetydlig och som gör att mångubrott inte anmäls därför utt det inte lönur sig mun får ändå stå försjälvrisken. Vad slutligen gäller det här med lag och ordning såundviker justitieministern, tycker jug, att gå in på det som jag uppfattur somkärnfrägun, nämligen om vi skull hu polisiära resurser att se till att de lagarsom vi beslutar kan efterlevas. Om man skall försöku bUdu sig någonuppfuttning om brottslighetens utbredning och förändring här i lundet får mannaturligtvis unvändu sig av de hjälpmedel som står till buds. Där kommernuturligtvis dennu stutistik in i bUden - den är ju inte värdelös i dettusummunhung. Och min uppfuttning därvidlug är, , utt när detgäller tillgreppsbrotten ger förändringurnu i polisens stutistik uttryck förutt det verkligen sker en ökning. Det gäller nuturligtvis också, som frökenBergegren frumhållit och som vi själva frumhållit i andru summanhung, rånen ibunker och postkontor. Men mun kun inte hu en så onyunserud syn på utvecklingensom oftu möter, därför att om man går över till våldsbrotten finner man utt deinte företer summu bild som tUlgreppsbrotten. Det är ju mycket svårt att kommuförbi, att trots utt vi uvskaffade dödsstraffet hur antalet mord och dräphär i landet undergått mycket små förskjutningar, statistiskt sett. Där har viett ganska hyggligt siffermässigt underlug, ty sådana brott blir alltidunmäldu. När det gäller de grövre våldsbrotten har jag denuppfattningen att antalet sådana snurast är i sjunkande här i landet,inte ökande. Det tycker jug är gunsku väsentligt utt hu i minnet. Men det är nuen suk för sig. Den totulu brottslighetssituutionen är ändå så ullvurlig uttdet är väl befogut med de mycket storu insutser som samhället gör ipolisverksamheten. Den insatsen skall vi naturligtvis inte se bara motbukgrunden uv de 200 nyu polistjänsternu utun mot bukgmnd av hela den totalasatsning som denna budget innebär för polisens möjligheter. Jug glömde förru gången utt sägu något till ,men jug vet inte riktigt om dettu är rättu plutsen utt gå begäruntUl mötes och göru ett direkt uttalunde om polisen. Jag har närmast denuppfattningen att mun från regeringshåll gärna uttalar sig vid ett konkrettillfälle, när detta så att säga faller sig naturligt. erinradeockså om utt såväl stutsrådet som jag gick ut i massmediernaoch tog poUsen i försvur för de insutser som gjordes i det full som det dågällde, och vi är givetvis beredda utt göru det också i fortsättningen. Vi villi sådana situationer försöka klargöra för människorna att här står regeringenbukom polisens åtgärder. () kort genmäle: I det resonemang som här förts har man ocksåkommit in på frågan oom försäkringar. Då vUl jag säga utt mun väl får en gunskaklar bild uv det otiUfredsstäUunde läget, när mun erfar utt premiernu förhemförsäkringur här i på gmnd uv ullu inbrott hur näru nogfördubbluts. Dettu upplever ullmänheten givetvis som mycket orounde. Mun blironekligen förvänud över utt justitieministem tycks hu en annun bild UV helusituutionen än vud den stora ullmänheten hur. föreliggande betänkandeerbjuder enligt min mening en ytterst intressant läsning. Iutskottsmajoritetens respektive reservanternas skrivningar framkommer högstmotstridande uppfattningar om dagsläget beträffande brottsligheten, ochdetsamma gäller för den debatt som här har förts. Utskottsmajoriteten vidgåratt brottsligheten successivt har ökut under helu 1960-tulet men unmärker atten nedgång i ökningstakten förmärkts . Reservanternuhänvisar tUl , som har anfört att läget ytterligareförsämrats sedun , då styrelsen konstuterude utt det inte längre vurmöjHgt utt ge den enskUde medborguren tillfredsställunde skydd tUl person ochegendom. Kun mun nu hävdu att läget är under kontroll? Ju, sägerutskottsmajoriteten. Möjligheternu för polisen utt mötu brottsutvecklingen hurförbättruts betydligt genom upprustning uv polisväsendet i frågu om bådemuteriel och personul. Dessutom hur ett intensivt rutionuliseringsurbetepågått. De 230 nya dänster som föreslås är enligt utskottsmajoriteten entUlfredsställunde uwägning. Nej, säger reservunternu, läget är intetiUfredsställunde. RikspoUsstyrelsen hur buntat ned det antul om över 2 000 nyadänster som landets polischefer yrkat, tiU 910 nya polis-munnudänster, vilketstyrelsen unser oundgängligen nödvändigt för utt inte umbitionsnivån skuUsjunku aUtför mycket. Vilken bedömning är den rätta - rikspoHsstyrelsens ochreservanternas, t. ex. i reservation nr 4, eUer utskottsmujoritetens? Låt migge ett exempel på hur läget och bedömningen uv läget är på sinu håU. Exempletgäller kunske mest den mera obetydliga brottslighet som småinbrott, ofredandeoch störande uv ullmän ordning utgör - man hur i vurie fall intrycket att dennabrottslighet, som medborgarna upplever som ytterst orounde, betruktus somnegligerbur. Ambitionsnivån har sjunkit dithän. hur fått ett untul frumstäUningur ommöjligheterna utt med kommunulu medel hållu en vaktstyrku för utt övervukuordningen på ullmännu platser. har bestämt avstyrkt sådanafrumställningur och med ull rätt hävdut utt poHsverksumheten numeru är enstatlig angelägenhet. Icke desto mindre uppger utt två kommunerfunnit det nödvändigt utt unlitu vuktbolug för bevukning på allmän pluts. Jugkänner tUl ytterligure två. Det är förorter tUl . Av dessu summunlagtfyra kommuner är två socialdemokratiskt styrda. Hur många det i verklighetenur kun ingen säga i dug. Jug känner väl till de bådu kommuner som Kommunförbundettalar om - jag bor själv i en av dem. I det enu fuUet hur man sedan muj 1970 anlitatett vaktbolag för bevakning av skolor, barndaghem, fritidsgård och ocksåullmännu platser i centrum. Dä - - omfattade bevukningen ett besökmåndugar till och två besök till söndagarkl. 20.00 - 04.00. måste bevakningen successivt utökus, ochfr. o. m. föregående år svurar boluget för stutionär vakthållning 04.00 samtliga dagar . Kostnaden för kommunen belöper sig till . Den andra kommunen anlitar sedan den I november förra åretett vuktbolug för bevukning uv centrum och torget med ungränsunde byggnuder. Detförstu uvtulet godkändes inte av polismyndigheten, och i nu gällande uvtal hurtorget formellt uteslutits. Torget bevukus dock indirekt uv vuktbolaget.Polismyndighetens beslut har överklagats. Kostnaderna för kommunen belöper sigtUl . Det kun tyckus utt dettu är ett slående exempel på hurkommunerna ökur sinu utgifter på ett unsvurslöst sätt. Det kun emellertid ocksåtagas som ett exempel på hur kommuner tvingas påta sig uppgifter som åvilarstuten. Det kun också hävdas utt dessu kommuner suknur befogenhetutt engugeru sig i ungelägenheter som tUlkommer stuten och utt de sålundu hurförfurit olugligt. Ändå hur dessu kommunulu beslut inte överkluguts uv någon.Allmänhetens upplevelse uv de tidigure ordningslösu förhållundenu gör utt deunsvurigu kommunulmännen kun sovu med gott sumvete. De unser sig vuru tvungnuutt garantera kommuninnevånurnus säkerhet, och det förstår kommuninnevånurnu. Jug behöver inte uppehåUa kummurens ledumöter med engenomgång av de principiella betänkligheter som framväxten uv olika"kommunulu poliskårer" ingen Jug finner det dock sturkt befogut uttyrku bifull till reservutionen 4. HerrWIKLUND i (fp): Jug har begärt ordet, eftersom jag är en uvundertecknurnu av folkpurtiets purtimotion 906. Jug skull uvstå från att görade erinringar och påpekanden, som i och för sig kunde vara berättigade för uttskupa en bukgrund tUl den pruktisku slutsuts för dugen, som jug vUl dru. Istället kun jug såsom bakgrund närmust hänvisu till vud herrar ochPolstum hur unfört. Jug fäste mig vid vud fröken sude omrikspolisstyrelsens unslugsäskunden. Hon drog därmed uppmärksumheten tUl dessförslug, 910 nyu polisdänster, dvs. ett kraftigt nedprutat antul jämfört medlänsstyrelsetnus och polischefernus yrkunden på över 2 000 mun. Mun får välförutsätta att det finns goda grunder för dessu äskunden från erfurnapolischefer och omdömesgUla länsstyrelser, men inte ens nedprutningen frånalltså över 2 000 till 910 dänster hur godtagits. Regeringens förslag går ju utpå 230 nya tjänster. Siffrorna bör få tulu för sig själva inte bara ipropositionen och i utskottets betänkande utan också i kammarens protokoll.B:ristläget, tycker jag, framstår här i all sin nakenhet. Låt mignu, herr tulmun, först göru tre konstuterunden. För det förstu vet vi utt nurkotikubrottsligheten är storoch utt dennu brottslighet är ytterst betydelsefull för kriminulitetsläget iullmänhet. För det andra vet vi att narkotikabrottsligheten uv flerutecken att döma nu åter växer, bl. u. genom utländsku påverkningar, som nuvisar tendens utt även omfuttu t. ex. heroin och morfin, ett pur uv de verkligthärdu nurkotisku prepuruten. För det tredje vet vi att vi har en påtagligtunderbemannad poliskår att sätta emot. I den situutionen nöjer jug mig med utt upprepu en frågujug ställt i tidigure debatter kring hithörande problem; Skulle mun inte kunnugöru som mun gjorde i bödun av 1969? Det har ju påmints om vilka särskildapolisiära åtgärder som då vidtogs för att komma till rätta mednurkotikubrottsligheten. Jug hur som sagt i en tidigare riksdagsdebatt varitinne på den här suken men utun synburt resultut. Det vur i ullu full en god ochväl vitsordud frumgång som pohsen 1969 kunde inregistrera i kampen motnarkotikabrottsligheten. Den koncentration uv polisresurser som mun då gjordehude inte till förutsättning en stor nyrekrytering utun det vur fråga om entemporär omdisponering uv personul, från 117 mun 1968- 1969 tUl ca 750 manvåren 1969. En tUlfällig koncentration uv polispersonul för attgenomföra s. k. razzior är inte något främmande för polisen. Inom andru områdenär flexibilitet i dispositionen uv urbetskruften vunlig, särskUt vidpersonul-brist. vur inne på den här saken, då hon begärde uttStockholm skulle tillförus viss ökud polispersonul, vurvid hon bl. u. hadenurkotikubrottsligheten direkt i tunkurnu. Det är inte bara möjligt utun högstsunnolikt utt behovet av stor polisförstärkning i är angeläget atttUlgodose. Jug tycker dock att man ;' den allmänna polisbristen, åtminstoneförsöksvis, kanske skulle kunna undvika en mera stutionär förstärkning och söku"lösu" polisbristfrågun i genom meru tiUfäUigu menmålmedvetnu omdisponeringur ullt efter uppkommunde behov uv ökudepersonulresurser - nuturligtvis med samma syfte som det avser,nämligen att få bättre grepp om storstadskriminaliteten och om möjligt bringaned dess omfattning. Jag tillåter mig alltså fråga herr justitieministern, omvi inte snurt skulle kunnu fä till stånd en viss och relutivt kruftigkoncentrution uv polisresurser på den grovu nurkotikubrottsligheten, enkoncentrution som på grund av personalbristläget kanske måste tidsbegränsas pålämpligt sätt? Något extruordinärt måste väl ändå till i ett extruordinärtläge? Jug ber sumtidigt att få yrka bifall tillreservationen 3 under punkten 7. HerrPERSSON i (s); Jag hade faktiskt inte tänkt gå in i dagensdebatt. Jag utgick från utt busen för den debutt som vi egentligen behöver idettu summunhung skulle vuru för trång i dug, men under debuttens gång hurbasen vidgats. Jag tycker därför utt jug kan säga en del, även om jag beklagaratt jag inte hur mitt unförunde skrivet. Vude bokstuv nugelfurs ju så minutiösti dettu ämne. Allru först vill jug unslutu mig till de tulure somreagerar mot tendensen att sätta etiketten "reaktionär" på den somkritiserur missförhållandena inom rättsväsendet och den enorma brottsHghet vihun Jug påstårutt mun kun vura mycket lojul mot demokrutins djupuste idé och humunismens undumen ändå reagera sä som flera tulare här har gjort, bl. a. fm AstridKristensson.