prot · FV0969 · 1972-12-31 00:00:00 — Otrivseln kan ju ocksä förstärkas genom den motsats sområder mellan det demokratiska synsätt som utbildningen och vår skola vill geoch den verklighet som ofta möter på arbetsplatserna. Inte minst den ungagenerationen har upplevt detta, och jag tror att det är en av orsakerna tillatt många förelag i främst tillverkningsindustrin har svårt all locka lill signy arbetskraft. Man kan inle erbjuda en god arbetsmiljö och tycks inte hellersöka tillvarata människors vilja lill ansvarstagande och medinflytande. Atl haåsikter men inle få vara med alt förändra, alt se och uppleva problemen utanatt få vara med och lösa dem föder passivitet och otrivsel. Det gäller altkunna påverka och utforma sin egen arbetsplats så alt den ger trygghet ocharbetsglädje som i sig har ett egenvärde. Men inte bara i tillverkningsindustrin finns de härproblemen. Kontorsarbelaren, snabbköpskassörskan, polismannen och sjukvårdarensom ständigt utsätts för press, obekväm arbetsställning, fysiska skaderiskeroch psykiska ansträngningar känner också dessa problem som sina egna. Atlbegränsa skaderiskerna, alt få ett effektivt skyddsarbete, alt få ett ökat inflytandeöver den egna arbetssituationen, som då är ägnad all förbättraarbetsförhållandena, måste ses som ett viktigt led i arbetet för en god miljö. Vi må fatta aldrig så visa och kloka beslut i det härhuset. Ändå kvarstår det faktum alt när del gäller atl omsätta dessaanvisningar och beslut i praktiskt handlande finns det så myckel olikheter ochså många hänsyn att ta att vi inte kan nöja oss med beslut på s. k. hög nivå.Den praktiska tillämpningen måste utformas av den som berörs av besluten. Ochdet är där som kravet på arbetsdemokrati blir en del och en viktig del i en godarbetsmiljö, då människor får inflytande över det de upplever och detsom utgör en central del av deras liv. Där har vi den lokala förhandlingsrätten att deanställda får vidgade befogenheter och även möjUgheter alt besluta i de härfrågorna. Att låta företagshälsovården komma underföretagsnämndernas huvudmannaskap skulle ge de anställda ett helt annatinflytande och medbestämmande över hälso- och sjukvården på den egnaarbetsplatsen. Det kan inte vara så svårt som i försöker göragällande att klara av samarbete och inflytande. Även här måste det vara frågaom att vilja. kan man väl förvänta sig alt arbetsmiljöutredningen kommer altge förslag i den riktningen, men del hade ändå varit angeläget all riksdagenhade uttalat alt vi förväntar oss etl sådant resultat. Det finns massor av kunnande och intressebland de anställda som det gäller alt frigöra och utveckla. Det kommer att varabefrämjande både för atl nå målet med en bättre arbetsmiljö och för atttillgodose kravet på en effektivare produktion. Jag tror dessutom all detkommer att vara en förutsättning för att nå dessa mål. (vpk): Jag förbisåg i mitt anförande att yrka bifalltill reservationerna 5 och 8 och det vUl jag härmed ha gjorl. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen nr 1 av herrGustavsson i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering Denna omröstning gav följande resullat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemstäUan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten C röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av herrar ochHyltander, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten D röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hyltander begärde rösträkning verkställdes votering med omröslnmgsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition; Den som vUl alt kammaren bifaller socialutskottels hemställan i betänkandetnr 9 punkten E röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 av herrar ochHyltander, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten F röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: den 28 aprU 1972 Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten G röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrÅkerlind begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten H röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. 5 protokoll 1972. Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. § 6Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m.m. Föredrogs socialutskottetsbelänkande nr 12 i anledning av motioner om utbyggnad av hälsovård ochsjukvård, m. m. 1 delta betänkande behandlades 1) motionen 1972:328 av herrar () och Enskog (fp), 2) motionen1972:334 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu var i fråga, hemstäUts atlriksdagen hos Kungl. a) atl enparlamentarisk utredning med representation för huvudmännen tUlsattes meduppgift alt framlägga etl program för den fortsatta utbyggnaden av hälso- ochsjukvård samt närliggande uppgifter inom socialvården enligt principer somangetts i motionen, b) att åtgärdervidtogs för genomförande av en systematiserad uppföljning och kvalitetskontrollinom eftervården enligt vad i molionen angetts, c) att särskUdaprojektgrupper tUlsattes för att utarbeta långsiktiga planer inom denförebyggande hälsovården i enlighet med vad som anförts i motionen, d) atl förslag framlades om höjning av försäkringskassansersättning för vård hos privatläkare, e) att organisatoriska modeller som medgav upprätthållandeav en bättre vårdkontinuitet utarbetades, 3) motionen 1972:1032 av herrWerner i m.fl. (m) vari hemställts alt hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa om skyndsamt liUsältande av en parlamentarisk kommitté med uppgift att undersöka verkningarna av sjukronorsreformen. A. beträffande en utredning om företeelser som orsakarsjukdomar atl skuUe avslå motionen 1972:328, B. beträffande en parlamentarisk utredning om elt hälso-och sjukvårdspoUtiskt program all skulle avslå motionen 1972:334, såvitt nu var i fråga, C. beträffande tillsättande av projektgrupper förlångsiktig planering inom den förebyggande hälsovården att skulle avslå motionen 1972:334, såvitt nu var i fråga, D. beträffande höjning av ersättningen förprivatläkarvård atl riks dagen skulle avslå molionen 1972:334, såvitt nu var i fråga, E. beträffande uppföljning och kvalitetskontroll inomeftervården och organisatoriska modeUer för vårdkontinuitet att skulle avslå motionen 1972:334, såvitt nu var i fråga, F. beträffande en parlamentarisk utredning omverkningarna av den s. k. sjukronorsreformen all skulle avslå molionen 1972:1032. 1. beträffande en parlamentarisk utredning om etl hälso-och sjukvårdspoUtiskt program av herrar Carishamre (m), Hyltander (fp), ÄkerUnd(m) och (), som ansett att utskottet under B bort hemställa, atl med bifall till motionen 1972:334, såvitt nuvar i fråga, hos Kungl. Maj:t begärde all en parlamentarisk utredning medrepresentation för huvudmännen tUlsattes med uppgift att framlägga etl programför den fortsatta utbyggnaden av hälso- och sjukvård samt närliggande uppgifterinom socialvården enligt principer som angetts i molionen. Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. 2. beträffande tillsättande av projektgmpper förlångsiktig planering inom den förebyggande hälsovården av herrar Hyltander (fp) och (), som ansett att utskottet under C bort hemställa, att med bifaU till molionen 1972:334, såvitt nuvari fråga, hos Kungl. Maj:t begärde att särskilda projektgrupper tUlsattes föratt utarbeta långsiktiga planer inom den förebyggande hälsovården, 3. beträffande uppföljning ochkvaliletskontroU inom eftervården och organisatoriska modeUer för vårdkontinuitet av herrar Carlshamre (m), Hyltander (fp). () och (), som ansett att utskottet under E bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:334, såvitt nuvari fråga, hos Kungl. 1. att åtgärdervidtogs för genomförande av en systematiserad uppföljning och kvaliletskontroUinom eftervården, 2. attorganisatoriska modeUer som medgav upprätthållande av en bättre vårdkontinuitetutarbetades, 4. beträffande en parlamentariskutredning om verkningarna av den s. k. sjukronorsreformen av herrar Carlshamre (m), Hyltander (fp), ÅkerUnd (m) och (), som ansett att utskottet under F bort hemstäUa, att med bifall tUl mofionen 1972:1032 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om skyndsamt lUlsättande av en parlamentarisk kommitté meduppgifl att undersöka verkningarna av sjukronorsreformen. Som anförs i reservationen 1 fillsocialutskottets betänkande nr 12 anser vi att en parlamentarisk utredning börtUlsättas för alt utforma etl program för den framtida hälso- och sjukvården. Vi vet alla att behoven av sjukvård tycks öka på praktiskttaget aUa områden som de ekonomiska ramarna inle tål mycket högrebelastning. Det gör att man, innan del är , bör finna vägar attutnyttja resurserna på ett sådant sätt att bästa resultat uppnås.Kanske en större satsning på förebyggande värd är den bästa vägen. Det är mångafrågor som här måste vägas in i bedömningen, men vad det gäller är att skapa enfastare grund för planering och beslutsfattande på sjukvårdsområdet. Vi harsett för myckel av nedlagda sjukhusprojekt, Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. vårdavdelningarutan personal och långa vårdköer för att nonchalera dessa frågor. Jag yrkar bifall tUl reservationen 1. I reservationen 3, som jag också ber alt få yrka bifaUtUl, begärs åtgärder för upprätthållande av en bättre vård kontinuitet samtåtgärder för en systematiserad uppföljning av kvalitetskontroll inomeftervården. Dessa betydelsefuUa delar i sjukvården tycks genomsjukronorsreformens införande ha blivit kraftigt försämrade, och del finns allanledning all försöka få en bättre tingens ordning på dessa områden. I reservationen 4 begär vi en parlamentarisk utredning omverkningarna av sjukronorsreformen. Det har gått så pass sedanreformen infördes atl det kan vara lämpligt att analysera verkningarna ochundersöka vad som kan göras för att motverka eventuellt negativa verkningar iolika avseenden. Framför allt väntetiderna för att erhålla sjukvård tycks undersenare tid ha ökat trots att resurserna byggts ut. Det finns all anledning atlundersöka vilken roll sjukronorsreformen kan spela i det avseendet. Jag ber alt få yrka bifall också lUl reservationen 4. Under detta anförande överlog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandUngar. HerrHAMRIN (fp): Debatten om vår sjukvård har pågått iätskilliga år för att inte säga , men den har delvis ändratkaraktär. hade vi bekymmer med personallillgången; vi hade brist påsjuksköterskor, brist på sjukvårdsbiträden och brist på läkare. har man kanske myckel lack vareoppositionen, som skjutit på för alt få ökad utbUdning av läkare - sett enljusning på personalfronten. Vi ser fram emot en balans då det gäller antaletläkare vid mitten av detta decennium. Men debatten om vår sjukvård pågår alltjämt, även om densom sagt har ändrat karaktär. Vi resonerar kanske nu mera om organisationen. Vivel, som också betonade, atl resurserna är begränsade. Vi vel altvi genom ökade resurser till forskning och även på annat sätt fär allt störremöjligheter att hjälpa människor. Frågan gäller hur mycket vi skall satsa påsjukvård. Hur skall organisationen byggas upp? Vem skall prioritera devårdformer som är nödvändiga? Delta är ell allvarligt problem. Del pågårsjukvårdsplanering runt om i vårt land. Landslingen håller pä med sina hälso-och sjukvårdsplaner. Man gör i del fallet så gott man kan, och man utgår fråndel läge som råder och de direktiv som man har fått för att tillgodosesjukvården. Men prioriteringen är icke uppgift; den måsle liggahögre upp. Del är riksdag som på något sätt skall ta ställning tUlmålsättningen. Jag har, herr talman, varit inne på dessa tankegångar.Allteftersom åren går blir jag mer och mer övertygad om all jag har rält. Jagser att man tar upp de här frågorna på olika håll. Jag har i en debatt ganskanyligen påpekat att den senaste skriften i det här fallet var enreseberättelse från sex experter "Sjukvård på 80-talel. "Jag skaU inte på nytt citera ur den annat än slutorden i deras rapport. Medspärrad stU slutar reseberättelsen på följande sätt: 'De alltid alltför storakraven och de alltid alltför begränsade resurserna tvingar fram frågorna:Utnyttjar vi våra resurser effektivt? Satsar vi tillräckligt på hälso- ochsjukvård? Har vi den hälso- och sjukvård vi förtjänar?" Jag tror att de frågorna måsle besvaras, och de måstebesvaras av en parlamentarisk kommitté, sammansatt så att experter och forskareoch sjukvårdens huvudmän får möjlighet att där samverka med dem som ändå tillsist måste la ansvaret för hur målsättningen för vår sjukvård i stort skallutformas. De här tankegångarna återkommer - för vilken gång iordningen har jag slutat att räkna på, därför att har fört fram demår . Någon i utskottet kan ställa frågan: Varför vara så envis? Men närman tror och vel att man har rätt och när man får belägg för del undan förundan, fullföljer man naturligtvis tankegångarna även om de skulle avvisas aven majoritet i utskottet och i . 1 den parlimotion från som på nytt tar upp dehär frågorna har vi också resonerat om en långsiktig planering inom denförebyggande hälsovården. Vi vet genom utskottels skrivning alt en hel del ärpå gång i de olika frågor som vi har tagit upp. Vi vel det därför atl del ärmycket ordentligt redovisat i utskottsbetänkandet - även reciten och summerarman ihop allt som pågår, instäUer sig den reflexionen, att härmåsle någonting göras för atl samordna alla dessa funderingar på olika håll. Detta är vad vi har sagt om den övergripande målsättningenför sjukvården, om projektgrupper för långsiktig planering inom den förebyggandehälsovården, om uppföljning och kvalitetskontroll inom eftervården och krav påorganisatoriska modeller för vårdkontinuilet, och beträffande en parlamentariskutredning om verkningarna av den s. k. sjukronorsreformen. Vi i varje fall deav oss som sysslar med sjukvårdsplanerna och sjukvårdsarbetet pålandslingsplanet vet att det här föreligger bekymmer. Dessa gällerkontinuiteten i sjukvården, patienternas berättigade önskemål att inte bara fäden kontakt som det skrivits så mycket om för att de inte skallkänna sig som ulan också få kontakt med den läkare som de är vana atlanlita. Det gäller att få en kontinuitet i vårdarbetet. Vi vet också att sjukronorsreformen var och säkerligenfortfarande är riktig. Man kan sälta ett frågetecken för hur länge sjuan skallstå kvar, men del är en sak som inte hör tUl ämnet för dagen. Den förde ocksåmed sig vissa problem och dessa är som utskottet säger observerade avsocialstyrelsen och dess organ. Men även de frågorna bör kunna utvärderas i enövergripande utredning; de organ som här har tillsatt - endelegation, vilken sedan utsett en arbetsgrupp - är som jag har sagtinte sä sammansatta och så utformade, all de kan ta det ansvar del här gäller. Jag skall, herr lalman, den här gången inskränka mig tilldet korta konstaterande som jag redan har gjort; jag kommer troligen även ifortsättningen - om jag får tillfälle därtill - att la upp sjukvårdsfrågorna,som ju angår patienter, sjukvårdshuvudmän och oss poUliker så intimt. den 28 aprU 1972 Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. den 28 aprU 1972 Utbyggnad av hälsovård och sjukvård, m. m. eftersomdet är så många frågetecken i de här sammanhangen. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till de fyrareservationer som är knutna till socialutskottels belänkande nr 12. I detta anförande instämde (). i (m): Några ord närmast om sjukronorsreformen, varsverkningar utskotlsmajoriteten inte vUl vara med om att utreda. Det är märkUgl alt utskottet inte med etl enda orderkänner någon anledning till oro. Man förtiger helt de uppenbara svårighetersom den aUmänna sjukvården brottas med , svårigheter som det finnsanledning att sälla i samband med reformens konstruktion. Jag liksom övrigatalare tänker särskUt på de långa väntetiderna, det ofria läkarvalet, som intebara gör alt man inte får den läkare man vill ha ulan också atl man inte ensfår behålla den läkare man har fått. Vård kontinuiteten är alltså bruten. Utskotlsmajoriteten hänvisar lill de 400 läkartjänster somhar tUlkommit och att ett utredningsförslag syftar tUl att gesjukvårdshuvudmännen ökade möjligheter alt välja sådana lösningar av den öppnavårdens organisation som passar skiftande lokala förhållanden samt lUl att enproposition härom kan väntas. För övrigt hakar man upp resonemanget påsocialministerns interpellationssvar då han bl. a. sade, attdel var en väntad effekt att tUlströmningen lUl den öppna vården skulle öka ochdärmed avlasta den mera kostnadskrävande sjukhusvården. TUl slut hänvisar mantUl, som så ofta, att socialministern i interpellationssvaret framhåUer atl"resultaten i olika avseenden av reformen fortlöpande följs inomsocialdepartementet, , ochLandstingsförbundet". Hade det inte varit klokt om utskottet tagit del av deresultat man noterat i det här "följandet" från ,och ? Då hade man nog fått ganskaalarmerande uppgifter. Jag måste få ge några groteska exempel på väntetider frånskilda håll i . I , för alt börja långt norrut, är väntetiden påhudkliniken 6 månader och på ortopeden I 1/. 1 är väntetiden påortopeden och på kvinnokliniken . Man får hoppas atl det inte gällerförlossningsavdelningen. - 1 är väntetiden på kirurgen okänd men 700patienter väntar. På öronavdelningen är väntetiden maximall och på ögonflera år. På kvinnokliniken i är väntetiden också . I ärden på ögonavdelningen och på ortopeden upp lill . 1 är del enväntetid på kirurgen av drygt . Enklare operationer, t. ex. åderbråck,får man vänta . Väntetiden till avdelningen för plastikkirurgi är 15månader. 1 är väntetiden på öronavdelningen upp lill och lill kirurgioch medicin 9 månader. Är inle del siffror som borde ge de ansvarigaanledning att verkligen se efter vad det här beror på, och hur man skaUreparera lägel inom rimlig tid? De siffror vi presenterar i den motion som ligger lill grund för reservationen4 är hämtade från . Siffrorna ger vid handen atl det påett år har blivit en ökning av väntetiden på landslingssjukhusen med 50 procentmedan ökningen tidigare normalt var . På provinsiaUäkarmottagningarnaär det en ökning av väntetidens längd på etl år medan dennormala ökningen är 25 å . Från skolhälsovården rapporteras att etl ökat antal eleverblir utan hälsovård. Provinsialläkarna har inte tid längre. De kan inte pressain skolhälsovården i sitt arbetsprogram i varje faU gäller det på flera håll.Konsultläkare från sjukhussidan har efter schemaläggningen inte heller fått tidöver för den här verksamheten, Samma dilemma är del på ålderdomshem,konvalescenthem och liknande. Likaså på ungdoms- och barninstitulioner där detofta kan behövas psykiatriska insatser. Privatpraktiserande läkare skulle kunna rycka in här ochgöra en insats. Det är väl bl, a, della den nämnda utredningen har i tankarnanär man säger att sjukvårdshuvudmännen skaU få ökade möjligheter alt lösa deorganisatoriska problemen efter de lokala förhållandena. Men har man märkten väsentlig ökning av patienlklientelel också hos privatläkarna. Säkert berordel på att många tvingas lämna de allmänna sjukhusköerna och ställa sig i köhos de privata läkarna. Den "självstympande kön" är ett faktum. Mångamenar all det inte lönar sig att stå i en så lång kö, utan man får söka andramöjligheter. Är det förhållandel, så har reformen verkligen förlorat sin nimbusav jämlikhetsreform, för det här drabbar ju inte särskUt de förmögna. De sjukamänniskor som tvingas söka sig lUl privatpraktiker är ju de som slår längst baki kön. Del fria läkarvalet och vårdkontinuitelen är vikligasaker, som tidigare framhållits. Socialministern menade att det fria läkarvaletskuUe kunna fungera också i det nya systemet. Jag måste, herr lalman, få citeraetl uttalande av socialminister i , somonekligen ler sig naivt, med den vetskap vi har om läget : "säger man i stället att det inle skulle gå altsöka en viss läkare på sjukhuset efter den , Jag kan inte inseatt det bör bh svårare än . Skillnaden är ju att patientavgiften skallbetalas utanför doktorns dörr, inte innanför.