prot · FV0986 · 1972-12-31 00:00:00 — Och är det inte i full överensstämmelse medverkligheten och också positivt atl kulturarbetarna skapat sina egnadislribulionsorgan, de s. k. centrumbUdningarna, för all förbättra sin socialasituation och förmedla elt kvalitativt, icke-kommersielll utbud av kultur?Denna utveckling finner vi verkligen värdefull, och den bör därför stödjasbätlre än hittUls. Till bilden hör också att dessakulturyttringar, vilka måste ses som en fortsättning av den folkliga,upplysande arbetarkulturen, ofta är samhällskritiska, och på grund av dettahar inte bara reaktionära grupper i samhället utan också representanter förstatsmakten och ledningarna för de slora etablerade organisationerna bekämpatdem pä olika sätt. Vi anser alt man också i dessa fall måste värna och slå vaktom det fria konstnärliga skapandet. Med vad jag sagt ber jag alt få yrka bifalllill reservationen A 1 b i ulskottsbetänkandet. I reservation A 2 vid punkt 1 - den avser vissatealerfrågor, framförda i molion 1069 - hemstäUer vi alt som sin meningskall ge lill känna vad vi anfört. Vi understryker i reservationen denvitaliserande betydelse de fria teatergrupperna hafl och har. Den spridning avoch aktivering till skapande dramatisk verksamhet som dessa grupper initieratbör få en fortsättning. Dessutom anser vi alt de förslag om läns- ochregionaltealer som lagts fram av bl. a. bör förverkligas.Vi vUl också atl huvudmannaskapet för dessa ensembler skall ligga i den regiondär teatern verkar, detta för alt motverka centralisering och därmed lättuppkommande byråkratisering och styrning av verksamheten. Utskottet avstyrker vårl yrkande med motiveringen atl delhär skulle vara fråga om en prioritering av vissa önskemål inom teaterområdetoch vUl bl. a. därför inte göra något uttalande. Ja, på ett sätt är det frågaom en prioritering, nämligen i så måtto att vi vill bredda teaterverksamheten Anslag till konst, litteratur, musik, teater m. m. A nslag till konst, Utteratur, musik, teater m. m. och därföranser att en ökad satsning på regionalteater är den väg man måste gå. Ettdylikt lillvägagångssält synes också ligga väl i linje med de intentioner somkulturrådet kommer att presentera. Jag ber, herr talman, fä yrka bifall tillreservationen 2. Därefter övergår jag till reservafionen 5. Den handlar omslopande av inträdesavgifter vid statliga museer och kulturminnen. Utskottetsäger att detta kommer att medföra ett avsevärt inkomstbortfall för dessainslitutioner. Ett krav skulle då bli ökade anslag för atl kunna upprätthållaverksamheten i oförändrad omfattning. Därför avstyrker man vårt yrkande. Vad utskottet skriver är alldeles riktigt. Det blirbortfall av inkomster, och ökade anslag måste beviljas. Men detta anser vi varafullt i sin ordning, vilket vi också uttryckt i vår reservation. Där hävdar viatf avgifternas slopande lämpligen skall ske successivt och att anslagen höjs imotsvarande mån så atl verksamheten inte blir lidande. Och detta vill vi attutskottet skall ge till känna för Kungl. För allmänheten är detta gynnsammare, och det kommerenligt vår uppfatlning att uppfattas positivt. Kulturen kommer att blilätttillgäng-ligare, och vi anser del bättre och framför alll rättvisare attdet belopp som inträdesavgifterna uppgår till täcks av skattemedel och betalasav skattebetalarna i gemen. Jag yrkar alltså bifall til! reservationen 5 iulskoltsbetänkandet. De statliga teatrarnas tillhörighet till tar vi upp i motionen 1069 och i reservationen D vidpunkten 7. Vi kräver att de statliga teatrarna skall lämna SAF.Utskottet säger att vissa praktiska olägenheter av detta inte torde kunnaundvikas och avstyrker motionen. Som alla vel är SAF de svenska arbelsköparnas organisationoch styrs helt av dessa. Vi an.ser att statliga företag liksom andra statligainstitutioner inte skall tillhöra detta organ och därmed inte heller styras avdenna organisation. Tillhör man en sädan organisation måste mau underordna sigdess beslut och t. ex. drivas ut i en lockout. Dessutom innebär medlemskapet iSAF atl samhällspengar, dvs. skattepengar, används för en finansiering avorganisationen, och detta är enligt vår uppfattning icke acceptabelt. Det finnsnumera andra organisationer för förhandlingsändamål. Därför anser vi att destatliga teatrarna skall följa LKAB.s exempel och gå ur SAF och atl riksdagensom sin mening ger detta till känna. Därmedyrkar jag bifall till reservationen D vid punkten 7. Under E vidpunkten 12 har vi vidare en reservation som gäller Bidrag till särskUdakulturella ändamål. Som framgår bl. a. av våra motioner 673 och 1069 anser vimed rätta att det samhälleliga stödet ål de tidigare nämnda centrumbildningarnaär heU otiUräckligt, likaså del anslag som utgår från teater- och musikrådettill fria teater- och dansgrupper. Dessa grupper svarar för en sjättedel avteaterproduklionen i landet men får nu en knapp hundradel av anslagen lill deinstitutionaliserade teatrarna. Vi menar atl teateranslagen är otillräckligabåde till de institutionaliserade teatrarna och till de fria grupperna, men desenare är särskUt missgynnade. Därför yrkar vi på en höjning av anslaget under punktenBidrag till särskilda kulturella ändamål med utöver vaddepartementschefen föreslagit. Genom denna anslagshöjning skulle man bättre kunnatillmötesgå kraven från de fria grupperna och också lämna bätlre slöd tillkulturarbetarnas egna distributionsorgan, de s. k. centrumbildningarna. Delräcker nämligen inle att man helt allmänt uttalar sin uppskattning av en verksamhet- man måste låta de vackra orden följas av handling. Och handling i dessa fallrör sig först och främst om pengar, som är oundgängliga nödvändiga förverksamheten. Jag yrkar bifall lill reservationen E I vid punkten 12. Med detta skulle jag så kortfattat sommöjligt ha motiverat de reservationer jag fogat till ulskoltsbetänkandet. Jagvill nu övergå till atl helt kort kommentera de två särskilda yttranden av migsom också finns i betänkandet. Del särskilda yttrandet vid punkten 1 lar upp en hel delövriga krav, som vi har ställt motionsvis men som vi inle har lämnatreservationer för. Det gäller bl. a. förslag till statliga normer föraklivitetslokaler i varje bostadsområde, där utövande av musik, konst, teaterosv. skall bli möjligt. Vidare har vi krävt att bestämmelser skall utarbetasför dels statsbidrag till konstnärer för del arbele som de nu gratis och såsomen kulturell service ställer lill förfogande i form av utställningar, delsstatsbidrag lill kommunerna för atl stimulera dem lill anordnande av kommunalakonslsalonger. TiU kraven hör också atl låta utreda de lämpligaste formerna förstöd till bokutgivningen- för nya författare. Att vi inle har avgivit några reservationer i dettafall beror på att dessa frågor antingen har varit under utredning och nuremissbehandlas eller är under utredning. Vi har då särskilt pekat påkulturrådet, MUS 65 och litteratumtredningen. Vi vUl därför avvakta någothärvidlag för att se vad som kommer av utredningarna, men def betyder inte attvi har avskrivit frågorna, utan vi får eventuellt återkomma om så skulleerfordras. Mitt särskilda yttrande 2 c vid punkten 4 gällerbiblioleksersättningen till författarna. Som framgår härav har vi anslutit osslill förslaget om , som har vunnit majoritet i utskottet. Detta har vigjort trots att vi i vår motion krävt , vilket också krävs i molionen avherrar och . Beträffande denna fråga anser jag det vara onödigtatt uppta kammarens tid vid denna sena timma. kommer alt närmaregå in på denna problematik. Anslag till konst, litteratur, musik, teater m. m. FruMOGÄRD(m): Till kullurulskoltels belänkande nr 18 finnsfogade elva reservationer och fyra särskilda yttranden. Man skulle kunna troatt detta avspeglar svåra motsättningar inom utskottet kring de viktigakulturfrågor som betänkandet behandlar. Så är faktiskt inte alls fallet. I en fråga har meningarna brutit sig, nämligen beträffandebiblioleksersättningen, där socialdemokraterna är i minoritet. Majoritetenförordar en höjning av biblioteksersättningen lill . Det är nog knappastmöjligt att hävda alt detta skulle vara en oberättigad ersättning lill Anslag tiU konst. Utteratur, musik, teater m. m. författarna,dä KLYS 1968 stödde författarnas krav på och hävdade att kravet på25 öre redan torde vara otillräckligt. Enligt majoritetens mening har dock delekonomiska lägel inte gjort det möjligt alt enas om högre belopp än . Lät mig i delta sammanhang la upp del särskilda yttrandesom i Agnas och jag har fogat fill betänkandet. 1 den moderatakullurmolionen 1059 hävdas att det borde vara möjligt all finansiera en höjningav biblioteksersättningen med en motsvarande minskning av Bidraget fillsärskilda kulturella ändamål. Detta skulle då ske genom all man begränsadeförsöksverksamheten med RUcsutstäUningar, särskilt administralionsapparalensomfatlning och antalet producerade utställningar. Riksutställningar har haflen föredragning inför utskottet, då jag på grund av sjukdom ej var närvarande.Utskottet fick då den uppfattningen att en sådan nedskärning av anslaget skulleinnebära ett alltför drastiskt ingrepp. Vi har i det läget inte ansett osskunna göra annal än ansluta oss tUl majoritetens skrivning. Det bör dockerinras om all RUcsutstäUningar är en försöksverksamhet, ledd av 1965 årsmusei-och ulställningssakkunniga. Detta och mycket annat som avspeglas i reservationer ochsärskilda yttranden är dock detaljer i det stora belänkande som föreligger.Den allmänna kultursynen är det väsentliga. Och där finner jag anledning atlvara djupt lacksam för den enighet sorn råder. Alldeles särskilt gäller deltautskottets enhälliga skrivning på s. 6, som jag ber att få citera: "Medanledning av yrkandet i molionen 1972:1059 vill utskottet som sin mening uttala,att det allmännas insatser för kulturarbetarna i första hand bör ha formen aversättning för utfört arbele." Mot bakgrund av den deball som fördes här i kammaren förraåret, då vi moderater ensamma ville att skulle göra ett sådantuttalande som utskottet här gör, är delta utomordentligt glädjande ochhoppfullt för kulturskaparna här i landet, som jag ser det. Det finns dessutom anledning att rikta ett särskill lacktill i och hans partikamrater i utskottet för den särskildaskrivning om principerna för kulturpolitiken som de har utformat i sinareservationer. Det är kanske litet svårt att förstå varför delta, som vi nu ärså eniga om, skall stå i en reservation. Möjligen är anledningen atl desocialdemokratiska utskottsledamölerna har funnit det angeläget att särskillbetona för departementschefen atl han bör arbeta efter ersättningsprincipen ochsöka prioritera anslagen så att flera arbetstillfällen erbjuds kulturskaparna.Herr önskade honom nu också särskUt lycka till. Jag har naturligtvis den störsla förståelse för att desocialdemokratiska utskottsledamöterna ansett sig förhindrade alt helldesavouera departementschefens anslagsberäkning för biblioleksersättningen ochansluta sig till majoriteten. Tydligen har de dock under hand övertygat honomom alt ytterligare pengar behövs också för andra kulturskapare, enligtprincipen om ersättning, för i en följd reservation yrkar socialdemokraternapå ytterligare , om utskoltsmajoritetens förslag om höjning avförfattarersättningen faller. Lika glädjande finner jag det vara atl socialdemokralernaanknyter till del uttalande kulturutskottet gjorde "att detvore värdefulll om redanetablerade kontakter mellan utbUdningsdepartementet och KLYS kunde utvecklastill mera frekventa och systematiserade förhandlingsliknandeöverläggningar" och i sin reservation rent av hänvisar lill svenskförhandlingslradition. torde innebära all nu är ganska nära dåman löst problemet kring "förhandlingsliknande överiäggningar" ochkan uppta regelrätta förhandlingar med t. ex. författarna ombiblioleksersättningen. Jag anser alltså, herr talman, att vi med delta betänkande- om följer utskottets förslag, vilket jag förutsätter - har tagitett betydelsefuUt steg framåt då det gäller svensk kulturpolitik. Anslag tiU konst. Utteratur, musik, teater m. m. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c); 1 årets statsverksproposition har när detgäller kulturpoliliska insatser föreslagits atl skaU säkerställaaktivitetsnivån inom teater- och musiksektorn samt förbällra ersättningarnatill de fria kulturarbetarna och då främst lill dem som påvisat atl de fått sininkomslsituation försämrad genom konjunkturutvecklingen. Det erinras om attkulturrådet, som erhåUit uppdraget atl utreda den långsiktiga inriktningen avde stafliga åtgärderna på kulturområdet, förväntas lämna sitt huvudbetänkande ibörjan av och atl man även kan förvänta ell förslag i slutet av dellaår i fråga om kulturarbetarersältningen. 1 vad gäller avlämnandet avkulturrådels huvudbetänkande skulle delta, enligt den senasle uppgifl som jaghar fått, komma alt ske . Som tidigare framhåUits har liU det utskottsbetänkande vinu behandlar fogals många reservalioner och även ett antal särskilda yttranden,men ingen i utskottet har prutat på det förslag till anslag somdepartementschefen har lämnat. I anslutning till den av vpk väckta motionen 673 har delavgivits två reservalioner. De har också här kommenterats. Motionärerna harframhål-Ut att om deras syn på kulturpolitiken skall kunna genomföras helt,måste det vara ett annat samhällssystem än det vi har i vårt land, menmotionärerna har också synpunkter på kulturpolitiken i det nuvarandesamhällssystemet. har redogjort för dem. Hon har också redogjort förvad utskottet säger om detta, nämligen att motionen ger en alltför negativ bUdav dagens kulturliv och kulturpolitik och att utskotlsmajoritelen därför inlekunnat ansluta sig till de allmänna uttalanden som motionärerna begärt. De socialdemokratiska ledamöterna har i en avsevärt längrereservation tagit upp en stor del av del som kommer all behandla isitt huvudbetänkande, som enligt vad jag sagt tidigare snarl är all vänta ochsom då kommer till aUmänhetens kännedom. Atl jag säger delta beror på attrepresentanler för har varil i utskottet och där svarat på en radolika frågor. För övrigt kan antas alt är väl förankrat hossocialdemokraterna, eftersom så gott som samtliga ledamöter såvitt jag kännertUl är socialdemokrater. 1 värt arbete här i är del vanligt att om detväckts motioner, vilka tar upp frägor som är föremål för utredning, hänvisarutskottet i sitt betänkande tiU att utredning pågår. Utskottet anför mycketofta detta Anslag t Ul konst. Utteratur, musik, teater m. m. såsom skälför att avstyrka förslag om att skall göra bestämda uttalanden iskrivelser till Kungl. Delta i synnerhet då man vet att ett betänkandesnart är alt vänta. 1 huvudsak har utskottet också arbetat efter denna praxis.Det har från olika håll framförts i och för sig beaktansvärda förslag, somemellertid inte med hänsyn till det väntade betänkandet från kulturrådetföljts upp vare sig i utskollets förslag eller via reservationer med någonhemställan alt måtte begära en ny utredning eUer göra uttalanden. Jagkan som exempel på detta nämna att vi från sida i anledning avtvå enskilda centermotioner har nöjt oss med utskottets enhälliga uppfattningom behovet av att kulturpolitiken ses i samband med samhällsplaneringen iövrigt och att en samordning sker av kulturpolitik och regionalpoliliskasträvanden. Vi har inle härdare velat markera den principiella uppfattning somkommit till ullryck i de två motionerna genom atl begära någon skrivelse tiUKungl. Maj:t i dessa frågor. Ingen kan naturligtvis hindra någon i utskottet från attyrka på skrivelse till Kungl. När socialdemokraterna nu i dettautredningsskede funnit skäl att göra en reservation av principiell art, hadejag vänlat att reservanterna skulle ha föreslagit något nytt eller något somkulturrådet inle behandlar i sitt utredningsarbete, men efter vad jag kanförstå har det inte skett. Vi vet att i sitt arbete har inriktatsig på att förbättra den lokala kulturmiljön med sikte på de missgynnadegrupperna. Jag finner att det går igen i reservationen. Vi vet också attkulturrådet ingående har diskuterat samhällets kulturpolitik, dess mål ochinriktning, samt att man tagit upp den regionala och lokalakulturorganisationen. har vi, som har väckt mångakultunnolioner, bara att emotse det som står i betänkandet, och vi hoppasgivetvis atf har diskuterat också de frågor som har framförts genomde motioner som har väckts. 1 årets statsverksproposition har, som iGöteborg nämnde, departementschefen föreslagit en del ökningar av anslagen ochdärmed förbättringar på olika avsnitt av kulturbudgeten. Det föreslås attanslaget till konstnärsstipendier och konstnärsbelöningar skall ökas, ochanslaget till förvärv av konst skall också ökas från 2,5 till 3 miljoner kronorsamt att ersättning skall utgå till konstnärer som lånar ut sina arbeten fillRiksutställningar med inemot . Även summan till särskildakulturella ändamål föreslås höjd med över 1 miljon, så att anslaget blirsammanlagt . På den punkten föreslår de socialdemokratiskaledamöterna under förutsättning att inle författarna fårmer än vad departementschefen har föreslagit. Jag har sagt attutskottet inte har prutat på någon post i statsverkspropositionen när detgäUer de frågor vi nu behandlar. Departementschefen kan ta del som etlerkännande. Reservanterna talar om inkomsttrygghet förkulturarbetarna, vilket utgör grunden för ett konstnäriigt skapande. här kommer att föreslå är inle känt för mig, men jag vet attkulturrådet har anmält att man överväger ett alternativ fill nuvarandestipendiesystem. Del skulle enligt vad som har framkominit kunna utgå til! enbetydligt större grupp än och då även omfatta ungakulturarbetare. Det hardiskuterats bl. a. att göra dessa stipendier sådana alt de skulle kunnajämföras med forskarstipendier och utgå under etl antal år, men man har ocksåsagt att här inställer sig problem på grund av att det ju här är fråga om atllämna stipendier till fria yrkesutövare. har också anmält all man överväger förslag omprojektbidrag och att man därvid även diskuterat att dessa i vissa fall merskulle få karaktären av bidrag till genomförande av planerat grupparbete änindividuella stipendier. har förklarat sig ha för avsikt all ta uppverkstads- och ateljéfrågan för konstnärer. Detta gör all ulskottsmajoritetenanser sig ha goda skäl för alt avvakta kulturrådels huvudbetänkande ochsålunda har avstått från att skriva lill Kungl. Maj:t och göra uttalanden omdelta. Jag anser det vara ett elementärt jämlikhetskrav att vafiemänniska, oavsett utbildning, hälsa, arbete, social ställning eller geografiskplacering, skall ha möjlighet att uppleva och skapa kultur. Om man skall lyckasmed detta måste man ta hänsyn lill även vad andra utredningar kommer med i sinabetänkanden. Jag villhär nämna att utskottet har erinrat om 1965 års musei- ochulställningssakkunniga, vilka också efter vad jag erfarit snart kommer atlavlämna sitt betänkande. Vidare har utskottet erinrat om litteraturutredningen,som även den har atl utreda kulturpolitiska frågor. Vi vet alla att det här ärsvåra frågor atl lösa. Vi känner lUI atl många människor har elt ensidigt ochpsykiskt pressande arbete, och många har en bostadsmiljö som också borde varamänniskovänligare, KullurpoUtiska insatser kan för dessa människor fä en storbetydelse, och när det gäller såväl arbetsplatsens miljö som bostadens miljökan man inle utgå ifrån atl de kulturpolitiska åtgärderna får vara isoleradeutan ingår i det pulserande livet - i vardagslivet. Vad jag nu sagt om reservationen A I a kan också till stordel gälla A I b. Även där las det upp frågor som berör möjligheterna för demånga människorna all della i kulturlivet och kulturarbetet, och även därberörs den ekonomiska tryggheten för de kultureUt verksamma, för kulturarbetarna.Där behandlas också de fria grupperna, men även centrumbildningarna tas upp.Vad beträffar de senare lämnas det redan bidrag lill dem, men vad reservantenfru ville föreslå i sin reservation E I är en ökning av detta bidrag.Utskottet har inte tillstyrkt en ökning av del här anslaget. Av ekonomiska skälkan man inte gå med på alla äskanden, och dessutom kan jag säga att vi inleheUer har velat föreslå en bindning av bidragsgivningen från det anslag delgäller, dvs. Bidrag lill särskUda kulturella ändamål. talade sedan om de olika reservationerna ochkom in på reservationen som avser vissa tealerfrågor. Del gäUer här de friagrupperna inom teatern, som jag redan berört genom alt lala om olikaprojektbidrag. har ägnat sig åt den här frågan i sittulredningsarbete och har för avsikt atl utreda lämpligheten av atl lämna bidraglill genomförandet av planerat grupparbete. Man har även tagit upp en annan sak, nämligen frågan omatt salsa på verksamheter som är aktiverande och inte bara inriktade påkonsumtion. Man har också sagt att man vill ta upp amatörverksamheten och stödtill den. Utskottet har avstyrkt yrkande pä denna punkt. Anslag tiU konst. Utteratur, musik, teater m. m. Anslag t Ul konst. Utteratur, musik, tert ' m. m. När talar om ersättning till kommunerna förkonstutställningar är del fråga om ersättning lill konstnärerna för atl deställer ut sina arbeten. Jag har här sagt att utskottet vet atl spörsmålet omersättningsprincipens tUlämpning prövas inom ramen för arbete. Attnu uttala att skall utreda denna fråga har vi inte funnitvälbetänkt. Vi vet ju atl jusl spörsmålet om ersättningar till kulturarbetarnahar varit föremål för övervägande i , så vi får ge oss tUl tåls. När det gäller den statliga kulturfonden skulle jagnärmasl vilja säga alt vi i utskottet inle blivit övertygade om atl del skullege någon garanti för atl man kunde växla med anslagen till olika ändamål, om vifick en sådan statlig kulturfond. Det skulle för övrigt behövas mycket pengarför att del skulle kunna bli en rejäl fond. Man kan dessutom även förvänta sigatt de som har erhållit pengar under ett eller Uksom räknar med attdet skall fortsätta. Som jag ser saken tror jag faktiskt mera påprojektbidragen då del gäller alt fylla behovet av flexibilitet i bidragsgivningen.Del må avse både grupparbete och individuella projekt. Om slopandet av inträdesavgifterna vid statliga museer harfru talat. Hon har även sagt att etl slopande av dessa avgifter skulleinnebära minskade inkomster om inte staten lämnade motsvarande anslag. Ja, detär över 4 mUjoner kronor som man får in i avgifter, och även om dessa skuUeminskas successivt, skulle det bli ett inkomstbortfall, och vi har inte haftmedel atl anslå för detta ändamål. Om B vid punkten 2, som gäller Konstnärsstipendier, viUjag bara säga atl del i slatsverkspropositionen föreslås en höjning av dettaanslag frän liU . Visst skulle beloppet behövtvara större, men närmare 1 mUjon kronor i ökning är dock en betydande summa,och vi har inom ulskottsmajoriteten inte ansett oss kunna gå längre än till vadsom föreslås i propositionen. När det gäller Ersättning åt författare skulle jag kunnanöja mig med atl säga alt jag vet all vi har åtminstone tre ledamöter ikullurulskollel som erhåller del av biblioleksersättningen och att del väl ärlämpligast att sakkunskapen här får tala. Men jag vUl ändå säga all jaguppskattar och beundrar den solidaritet författarna visar mol varandra betydligt mer än hälften av de medel som kommer in i biblioteksersältning gårlill andra ändamål än lill direkl utbetalning liU författarna. Sverigesförfattarfonds s. k. fria del disponeras ju för pension åt författare, föränkepensioner, arbetsslipendier o. d. 1 reservationen D föreslår alt de statligateatrarna skall lämna . Som vi vel är inle allateatrar statliga, ulan det finns också en del andra. Somliga teatrar fårstatsbidrag och andra får kommunalt bidrag. Det finns vidare stiftelser osv.,och även huvudmannaskapet är olika. Jag utgår emellertid från att de somarbetar vid teatern känner sig tUlhöra samma grupper oavsett vilka som ärhuvudmän för teatrarna. Om de statliga teatrarna skulle lämna kan man räkna med alt del skulle få en delföljdverkningar. Vilka följderna skulle bli är inle utrett, och utskottet harinle ansett sig böra tillstyrka delta yrkande. var i korthet några kommentarer lill reservalioner-