prot · FV0994 · 1972-12-31 00:00:00 — Sluthgen yrkar jag att det avsnitt i skatteutskottetsyttrande i betänkandet nr 32 som på s. 23 börjar med "Eftersommotivet" och slutar med "denna del" ges följande lydelse: 1 motionen 1972:1697 tUlstyrkes förslaget i proposition1972:95 om en sänkning av den direkta skatten med viss avvikelse, innebärandeatt sänkningen börjar trappas av vid inkomster mellan 45 000 och 50 000 kronoroch att den upphör vid ca . Utskottet delar emellertidmotionärernas uppfattning att finansieringen av skattesänkningen i fleraavseenden bör lösas pä annat sätt än enligt förslagen i propositionen. a.gäller detta den föreslagna höjningen av skatten på motorbränslen. En sådanskatteskärpning ökar alla transportkostnader, vilket drabbar både befolkningeni glesbygderna och i storstäderna. De ökade transportkostnaderna höjer sedanandra varupriser. Förslagen i propositionen i denna del bör därför avslås avriksdagen. Man har här börjat med en partiledardebatt.Det har jag anmärkt på , och inle bara jag utan också tidigareordförande i bevillningsutskottet. Vi tycker inte om den ordningen. Men dettaär en så viktig fråga att det må vara hänt den här gången. Det mesta är alltså redan sagt, och jag hade tänkt attfatta mig mycket kort och bara göra några kommentarer till vad som här harsagts men huvudsakligen tala om vad man inte har sagt i den här debatten,nämligen vad skatteförslaget egentligen innebär. Det har man inte sysslat såmycket med utan talat om helt andra saker. Innan jag gör det vill jag emellertid säga några ord omskatteutskottet och dess arbetsformer, eftersom det har varit så mycketdiskussioner och skriverier om det. har till skillnad mot andra utskott iriksdagen ett speciellt och stort kansli. Avsikten med delta är att utskoltetpå grund av ärendenas politiska karaktär, som ni kan förstå av debatten ,skall kunna göra utredningar självt, skaffa statistik och andra uppgifter. Viskall inte behöva skicka några ärenden på remiss från detta utskott. Kanslietskall kunna skaffa fram del material som vi behöver. Utskottet skall varaoberoende av yttre påtryckningar i sitt arbete och inte vara utsatt förpåverkan utifrån av organisationer, företag eller enskilda personer. Del ärkarakteristiskt för detta utskott. Men utskottet tar emot en mängd skrivelser, och del harskett även i den här frågan. Vi får dem utan begäran och de redovisas införutskoltet. Ordföranden tar emot delegationer som får framföra sina synpunkter,även ibland inför utskottets delegation. Dessutom är utskoltet, som vi har settde , livligt bevakat av pressen. Enligt riksdagsstadgan skallutskottet arbeta inom stängda dörrar, men det har kanske inte verkat så. Detförefaller som om någon har talat om inte bara vad vi har föreslagitulan också vad som har sagts där. Resullalel har blivil alldeles orikligauppgifter i tidningspressen. Ledamöter i denna kammare som inte tillhör utskottethar troll sig vara så informerade att de har skrivit insändare i sinahemortstidningar med snedvridna uppgifter om vad som har försiggått iutskottet. Om särskilda skäl föreligger kan annan än ledamot ellertjänsteman i utskottet inkallas, heter det. Jag har i och med detta år varitledamot i bevillningsutskottet och skatteutskottet . Under denna lid harbara en eller någon delegation eller några andra fått komma in iutskottet. görs det gällande att det är horribelt att så inte tillåtits. Detär ju i enlighet med riksdagsstadgan. Vi skall inte behöva kalla in några andraför att höra deras åsikter. Kansliet skall kunna klara utredningen ochstatistik. Man har här krävt att vi skall sitta och lyssna på en del radmänniskor, professorer och andra, trots att vi, som jag har sagt, enligtriksdagsstadgan i lugn och ro inför stängda dörrar och oberoende avpåtryckningar utifrån skall fatta våra beslut. Detta har gjort att jag har funnit anledning att iutskottet tala om att vi inte kan utföra vårt arbete om man springertill pressen och talar om vad vi säger där. Som ordförande anser jag det varamin skyldighet att påtala detta. Inom bevillningsutskottet och skatteutskottet har vihållit hårt på tystnadsplikten, som är en förutsättning för att utskottet skallkunna arbeta ostört. Ledamöterna skall kunna tala fritt i utskottet. Ingenskall kunna sitta och stenografera ned allt som sägs och föra det vidareutanför utskoltet. Det skapar ingen arbetsro. Men tillåt mig säga att det alltid har rått en god,kamratlig och animerad stämning i utskottet, och som ordförande anser jag detnödvändigt med hänsyn till att skatteutskottet är mestkontroversiella utskott. Det är en förutsättning för att vi skall kunna utföraett gott arbete. De hårda motsättningar som kanske finns här i kammaren ochannorstädes finns inte skatteutskottet. Det blev en irriterande stämning delspå grund av denna begäran om uppgifter från utskottet som om, dels därför att det begärdes att en mängd människor skulle kallas intill utskottet. Jag hänvisade till praxis, och utskotlsmajoriteten inteordföranden - beslöt att vägra. Av anförande kunde man få intrycket atldel inte fanns några uppgifter alls tillgängliga i utskottet, men kansliet hadegjort upp tre tabeller. Man har jämfört med reform. Innan utskottetfattade beslutet hade reservanterna skrivit den reservation mot arbetsgivaravgiftensom nu ligger på bord, och där fanns kostnader osv. Vidarefanns det uppgifter för varje motion som väckts i anslutning tillskatteförslaget om hur mycket det skulle kosta atl bifalla förslaget. Även omdet möjligen kan sägas att materialet var otillräckligt, måsle del följaktligenvara felaktigt att säga att ingenting hade presenterats. Det var inte så. Kansliet ansåg för sin del alt skattepaketel mera var enfråga om teknik och statistik, som man kan erhålla bl. a. från departementet.Det har också presenterats statistik. De frågor som här läste upp gällde dentabell som representanten från departementet inle ville lämna i ulskotlel.Anledningen till delta var atl han ansåg all den ulgick frän felaktigautgångspunkter. Det som ville alt departementstjänsle-mannenskulle utreda hade man också redan utrett på folkpartiels kansli -märkvärdigare var det inte. Men ville att sammanställ- Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. ningenskulle komma som en officiell tabell från departementet. Hon har ju sedan ocksåsagt att det är fråga om tabell - det är ganska fiffigtupplagt. Men uppgifterna blir, som jag tillåtit mig alt säga, inte mindreoriktiga för att man kräver att få dem på detta sätt. Det är precis detsammasom att säga åt en tjänsteman, att han skall säga att två gånger två är fem.Finansministern har redan klargjort oriktigheten i detta förfarande. Jag skalldärför inte uppta ledamöternas tid ytterligare med att understryka detta. Jag skall kanske också säga några ord med anledning avanklagelserna för bristande underlag beträffande arbetsgivaravgiften. HerrWärnberg, som är ordförande i företagsbeskattningsutredningen, säger att detegentligen skulle ta åratal att analysera denna fråga på ett tillfredsställandesätt. 1 så fall borde man nämligen analysera varje företag för sig. Men inte ärdet en så märkvärdig åtgärd att höja arbetsgivaravgiften från till 4procent att man för den skull behöver sätta i gång en sådan fantastiskutredningsapparat. Det är en överdrift. Jag vill inte heller underlåta att ta upp den utredningsom finansministern har tillsatt och vilkens sammansättning jag för inte sålänge sedan fick uppgifter om. Man har riktat anmärkningar mot att dennautredning ännu inte har trätt i verksamhet. Ja, jag har ansett det naturiigtatt man innan utredningen håller sitt första sammanträde får ett beslut iriksdagen med anledning av den aktuella propositionen, eftersom oppositionen påen hel rad punkter yrkar att direktiven till utredningen skall ändras. Det ärväl ganska naturiigt att man avvaktar det, även om det kanske är klart vilketbeslut kommer att fatta. Rent formellt är det väl ändå riktigt attvänta. Jag vill dessutom peka på en annan sak. Jag skulle tänkamig att de ledamöter av som är med i kommittén anser att vi nu islutet av maj haft fullt upp att göra även utan att kalla samman dennautredning. Men jag försäkrar att jag skall kalla samman den så snart sessionenavslutats, så att vi kan börja arbetet vi får se vad det kan leda till. Som jag understrukit är det mesta redan sagt i dentidigare diskussionen utom vad förslaget egentligen innebär. Jag skall därförnu tillåta mig att något beröra delta. Man säger exempelvis att stora skattereformförsämrade marginalskatterna. Jag skall tillåta mig att erinra om atl den storaskattesänkningen då gällde den direkta stalsskalten. Att det var enomfördelning till förmån för låginkomsttagarna kan väl ingen vederlägga. Ochdetta följdes sedan upp med en speciell inriktning på barnfamiljerna imedelinkomstlägena. Alla parlier lalade i den senasle valrörelsen myckel varmtför en jämlikhetspolitik, och det resulterade bl. a. i kraftiga löneökningarjust för låginkomstgrupperna. Inom den kommunala sektorn betydde delta de störstautgiftsökningar som man dittills haft. Inom den sektorn var de lågavlönadedominerande lill anlalel. Jag tillhör läns landsting, som satsade såmycket på löneökningar till låginkomsttagarna att det betydde över en kronasextra höjning av utdebiteringen. Om jag inte minns fel var ökningen 17 miljonerkronor enbart pä lasarettet. Är delfinansministerns fel? Är det inte vad alla lovade i valrörelsen, nämligenatt man skulle satsa på låglönegrupperna? När man nu har gjort det, så attkommunalskatterna måste stiga och vi måste bära denna omfördelning, då sägs detatt skattereform är förfelad. Det är inte riktigt att förringa denskattereformen. Hade vi inte genomfört den, så hade ju läget varit mycketsämre. Den skattesänkningen gäller ju, och den var den största dittills. Vad innebär då förslaget på bord ? Jo, attdet för alla inkomster blir en sänkning av den direktastatsskatten. Sedan må ni plocka fram tabeller så att ni fullsmockar tavlanöver mig, men detta är ett faktum. Det är ju den direkta skatten som man alltidhar talat om att man skall sänka, och i botten blir det en sänkning. Den somhar inkomst får en sänkning procentuellt på . Densom har får 12 procents sänkning. Den som har fåren sänkning . Den procentuella sänkningen minskar sedan så attden är O vid inkomst. Men i absoluta tal, alltså inte iprocent, blir sänkningen störst för årsinkomster mellan 25 000 och 70 000kronor. Att vi inte har kunnat gå med på vänsterpartietkommunisternas yrkande om att sänkningen skulle upphöra vid , somherr i förespråkade här i talarstolen, beror på att dåskulle det bli en ökning av marginalskatten i skiktet mellan 49 000 och 65 000kronor på mellan . Men syftet med propositionen är ju att manskall försöka sänka marginalskatterna, och att sitta och plocka omskatteskalorna tror jag att skatteutredningen skulle få hålla på med, som dethar sagts, två eller . Så svårt är det nämligen att böria plocka med enskatteskala. Marginalskatterna sänks upp till 35 000kronor. Då görs det gällande, att man har glömt bort låginkomsttagarna. Har mangjort det? Att hjälpa dem som har verkligt låga inkomster genom att sänkaskatten är inte mycket värt. Det blir i pengar ganska ringa belopp. De måstealltså hjälpas på ett annat sätt för att det skall bli någon effektiv hjälp.Här har man i debatten totalt glömt bort satsningen på familjerna. Närpropositionen utarbetades log man hänsyn till den kraftiga höjning avbostadstilläggen som trädde i kraft . Det var förutsättningenför hela propositionens uppbyggnad. Jag skall tillåta mig atl erinra om vad dettabetyder. Alla som har i inkomst får om de har ett barn . För två barn får man , för tre barn fårman , för fyra barn får man , och för fembarn får man . Till delta kommer alltså barnbidragen på perbarn. Det blir för den som har och fem barn idirekt hjälp. Det är annat än bara några småkronor på skatten, som inte skullebetyda detsamma pä långa vägar. T. o. m. för dem som är uppe i 35 000 kronorsinkomst blir avlrappningen av bostadstilläggen efter inle sähärd. Dä blir del ändå för den som har ett barn, förtvä barn, för tre barn, för fyra barn och 7 320kronor för fem barn. Den somhar får med allt som och Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. andra harplockat fram av fördyrade kostnader ändå över i netto genom dennareform, kombinerad med bostadstilläggen. Det är sanningen om skattepaketel. Dessutom har familjepolitiska kommittén lagt fram ett nyttförslag som kommer att kosta om man kan genomföra det,vilket naturligtvis betyder en väsentlig förbättring. Låginkomsttagarna, somkanske ofta har familjer, är icke bortglömda i detta förslag. Har alltså inte alla fått en sänkning av den direktastatsskatten? Är det någon som kan förneka att alla med upp till 100 000kronors inkomst fått sänkningar? Det är ju på det sättet. Men, säger man, dettas igen i form av indirekta skatter. Det skedde också 1970. Då gjorde vi enomfördelning av skatterna på och den reformen accepteradesav . Det var inte hälften sä mycket diskussioner och rabalder om densaken, ty då fanns det inga som helst chanser att få bort regeringen som mantrott i inledningen av debatten kring det nya skattepaketet. Det är helaförklaringen. Förra gången ansåg man omfördelningen helt naturlig, och del ärsamma sak som vi gör . Del finns inga gömda skattekistor för finansministern attplocka fram pengar ur till denna skattesänkning på ellervad det är. Det finns inga möjligheter att sänka skatten totalt, har man sagttill folkpartiledaren på elt folkpartimöte, säger han. Folk förstår attdet inte finns några möjligheter , har han förklarat,och jag tror det. Jag tror att folk är klokare än många av dem som talar fördem här i kammaren. Men här låtsas man vara oerhört indignerad för att man intekan sänka skatten med utan vidare. Skall det nu lånas upp2,? Salig Dumbom sade: "Ju mer man lånar, dess merasätter man sig i skuld." Han kom underfund med att det inte lönade sig.Skulle då inte många här, som är mycket klokare, också kunna begripa det? Skall man underbalansera budgeten för att klara upp delta?Skulle ni som försöker förringa denna skattesänkning kunna förklara för mig ochkammaren hur ni skall klara en skallesänkning av denna storleksordning utan enomfördelning? när vi står inför en uppåtgående konjunktur, då bromsarnakanske måste dras lill igen, lär ni inte kunna rekommendera enunderbalansering. i Bäckmora sade: Ni lar in mer än ni behöverför skattesänkningen, och del är ju rena skojet. Vad skall de pengarna användaslill? Skall Sträng ha dem till någon finare middag? Nej, han skall ge dem lillfolkpensionärerna och barnfamiljerna som kompensation för en eventuell höjningav priserna här i landet. Det är alltså vad vi kallar en transferering avpengarna. Märkvärdigare är del inle. Vi skojar inle med nägon, men vi anser delangeläget alt vi håller folkpensionärer, barnfamiljer och andra sådana grupperskadeslösa i händelse av att det blir en prisstegring - i del ursprungligaförslaget på grund av den höjda momsen och i del senare förslaget genom denhöjda arbetsgivaravgiften. Nej, oppositionen står helt enkelt fullkomligt tomhänt.Den har inget allernativ, den kan inle förklara för er hur skatterna skallkunna sänkas, vilket oppositionen har propagerat för . Det är ju ändåodiskutabelt, som jag tror atl både finansministern och stalsminislern sade, attvid varje plenum här i har socialdemokraterna fått röstaned borgerliga förslag för att förhindra en ännu större utgiftsökning. Iblandhar vi förlorat därför att kommunisterna har hjälpt de borgerliga, så att detblivit en utgiftsökning i alla fall. Men det går bra att tala om att man skallsänka skatterna som man erbjuder allmänheten allt som skimrar och ärpopulärt. Oppositionen motsatte sig en höjning av momsen av taktiskaskäl, detta faktum går inte att trolla bort. Och så blir det då arbetsgivaravgifteni stället. Vi har sagt att vi föredrar det ursprungliga förslaget förearbetsgivaravgiften av de skäl som finansministern har angivit. Men dä det inteblev en framkomlig väg föreslog vi den höjda arbetsgivaravgiften. Näringslivetsmän och ekonomerna i finansvärlden föredrar alltså mervärdeskatt förearbetsgivaravgift. Det gör de av samma samhällsekonomiska skäl somfinansministern har anfört. Och är dessa förbittrade på oppositionen för attden har skött sina kort så Ula att de tappat bort portmonnän, tappat det bästaalternativet. Och så säger dä : Hur kan skatteutskottetsordförande vara med på detta? Han har ju sagt att man inte kan höjabolagsskatten! är indignerad över att finansministern urett uttalande av citerade en mening som inte sade hela sanningen.Men den intervju som citerade ur varade oavbrutet i . Man hinner säga mycket , när man pratar helatiden! Jag talade bl. a. om företagsbeskattningen. Jag började beskrivningenlångt tillbaka i tiden, när jag var med i Wigforss' utredning ominvesteringsfonder och talade om hur man sedan gått över tilllagervärderingsprinciper, avskrivningar, olika fondavsättningar osv. När detsedan blir en mening om att "anser att bolagsskatten inte kanhöjas", säger den sannerligen inte mycket - ni måste väl medge att det ialla fall inte är särskilt nyanserat. Märkvärdigare än sä var det inte med det. Av helaintervjun blev det två små spalter och, som sagt, en mening om detta. För allasom har hört mig diskutera företagsbeskattning och annat är detuppenbart att jag inte uttrycker mig så enkelt och onyanserat. Skall man taställning till företagsbeskattningen gäller det inte bara skattesatsen, såsomjag uttryckte det, utan då skall man ha med en analys av lagervärderingen, avavskrivningsreglerna, av fonderingsmöjligheterna osv. Det vidhåller jag. När vifåren sådan analys frän företagsskatteberedningen kan vi på ett bättre sätt taställning till företagsbeskattningen. Både och frågar mig hurjag kan gå med på en höjning av arbetsgivaravgiften, när jag har sagt att jaginte vill vara med om högre företagsbeskattning. Om nu detta påstående voreriktigt - det har jag nämligen inte sagt - är väl det i själva verket intemärkvärdigare än att herrar och går emot denmarginalskattesänkning som de så energiskt har krävt. Tillåt mig citera vad mittenpartierna harsagt om arbetsgivaravgiften. Jag tycker det är ganska intressant. 1 enreservation i skatleutskottets betänkande nr 7 framhöll dearbetsgivaravgiftens förtjänster under normal konjunktur. Jag är beredd pä nu- och jag var det även dä - att man säger att vi inte har någonnormal Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. Vi skulle aldrig ha föreslagit en ökning av arbetsgivaravgiften utan deprognoser om en förbättrad konjunktur som vi nu har fått och som alla tycksvara ense om. Arbetsgivaravgiften skall ju träda i kraft ,och då väntar alla att vi skall ha fått en väsentligt förbättrad konjunktur, såatt vi kanske måste dra till bromsarna. Men till vad reservanterna anförde:"Att skattepolitiken fått denna inriktning har sannolikt utgjort ettincitament till rationaliseringar och personalbesparingar inom olikanäringsgrenar som strukturrationaliseringen påskyndats. Inte minstvåra exportindustrier har därigenom uppnått ökad konkurrenskraft." Det varnågra inom oppositionen som tackade mig, inte minst i , föratt jag sade att detla var ett vettigt uttalande, och det vidhåller jag fortfarandeatt det är. Någon av dem ansåg att det under en normal konjunktur, kunde varapå det sättet. Men jag säger att höjningen av arbetsgivaravgiften träder ikraft när konjunkturen blivit mera normal. i målade här i mörka färger. Jag trorjag kan lova att höjningen av arbetsgivaravgiften inte blir såförfärligt svår för företagen. Det har förekommit löneglidningar som varitmycket högre, bara för all nämna den saken. Företagen skulle kunna börja medatt dra in anslagen till de borgerliga partierna. En företagare sade att deanslagen pä hans företag gick per anställd. Det är ingasmåpengar precis, och det räcker till en stor del av arbetsgivaravgiften. Jagskall dock inte gå närmare in på detta. Vi är medvetna om och har inte dragit oss för att peka påatt det kan uppstå vissa konsekvenser av höjningen av arbetsgivaravgiften, omkonjunkturen inte skulle bli vad vi alla hoppas. Men även om konjunkturenvänder kan det bli nödvändigt alt vidta vissa åtgärder. Vi har i betänkandetskrivit: "Man kan inte bortse från att utskottets förslag kan medföravissa svårigheter för företagen och de ideella organisationerna. Den framlidautvecklingen får utvisa om speciella ålgärder erfordras för att minska verkningarnaav den höjda arbetsgivaravgiften för företag och organisationer." Dettatycks också statsministern ha understrukit i en TV-sändning. Så bara några ord ytterligare - eftersom jag ser alt jagredan hållit på att tala alldeles för länge - om indexregleringen av skatterna.Jag vill slå fasl och det har finansministern redan utvecklat - att enindexreglering skulle betyda att man gynnade de största inkomstlagarna ochdessutom minskade statens inkomster. har tagit ställning lill densaken; del må vara nog med det konstaterandet. Det här paketet innehåller en rejäl sänkningav den direkta statliga skatten och en betydelsefull överenskommelse medkominunförbunden om i stort sett oförändrad kommunalskatt under de närmasteåren. Detta är det inte minst viktiga. Del blir därmed alltså mera i plånboken,för alt citera ett av oppositionen ofta använt uttryck. Men oppositionenspottar sig själv i ansiktet. Man kastar ul barnet med badvattnet. Man taringenting av del goda som man vill ha utan slänger bort praktiskt tagetalltsammans. Ville regeringen vinna saken eller ville den bara regera?undrade i Bäckmora. Den frågan kan jag ju returnera.Finansministern har medmördande citat avslöjat oppositionens taktik i det avseendet. Det man förut iåratal energiskt krävt blev plötsligt av noll och intet värde, när man sågchansen att med kommunisternas hjälp fälla regeringen. Inga skattelättnader,inga marginalskattesänkningar var så värdefulla, inga överenskommelser om atthålla kommunalskatterna oförändrade så viktiga att man kunde avstå från attyrka avslag på allt, bara regeringen kom bort. Detta är den faktiskasituationen . Jag ber att få yrka bifall till skatteutskottets hemställan. Den ekonomiska politiken, m. m. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: Efter skämtsamma och spirituellaanförande är det inte så lätt att hoppa in på allvarliga ting,men jag skall göra det med detsamma. Jag tar upp det som börjademed när han talade om utskottets arbetsformer. Det råder inte några som helstdelade meningar om att vi bör slå vakt om de arbetsformer som vi hartillämpat i bevillningsutskottet och skatteutskottet, nämligen att ärendenabehandlas i en sluten krets och att det inte får komma ut någonting av det somvi sysslar med. Vi är helt överens om detta , och det är därför inte mycket atttala om. Naturligtvis bör alla beslut som fattas i utskottet vara hemliga tilldess att protokollet i vanlig ordning har justerats. Men det är å andra sidan ingalunda på det sättet, herrBrandt, alt det är något fel i att kalla in vissa sakkunniga personer. Jag ärden förste att understryka att vi har ett alldeles utomordentligt kansli. Mennär regeringen lägger fram förslag i form av kommunikéer som bara bygger på enoch en halv rad i en kommunistmolion och begär att skatteutskottet på basis avdetta bristfälliga material skall förelägga ett förslag om enbeskattning på på arbete, är det ganska naturligt alt vikänner det ansvaret att vi också begär att det tillkallas vissa sakkunniga och det gjorde vi. Utöver dem som begärde föreslog jag att detskulle tillkallas ekonomer och representanter för vissaarbetsmarknadsorganisationer som skulle yttra sig över detta förslag. Det vardetta det var fråga om. Det är ingalunda så att förslaget är av ringa betydelsesom försöker göra gällande. När denna arbetsgivaravgift för vissanäringsgrenar tar i anspråk av de deklarerade vinsterna, kan deltakomma att betyda en hel del för sysselsättningen i fortsättningen.