prot · FV0947 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för den 15 innevarundemånad. § 2 Utrikes- och handelspolitisk debatt Herr tulmunnen lämnude ordet tillherr utrikesministern , som frumförde det i Kungl. Muj:ts skrivelse nr65 avsedda meddelandet rörunde utrikes- och handelspolitik, sålydande: utrikespolitik skull tjänu syftetutt tryggu vårt nutionellu oberoende och våru möjligheter till fortsuttutveckling i frihet. Neutrulitetspolitiken är det främstu medlet för utt nådettu mål. Ätt svenskurnu befruktar neutrulitetspolitiken som den självkluruhuvudlinjen för svensk utrikespolitik utgör den sturkuste guruntin för utt denkommer utt fullföHus. Det undunröjer grunden för spekulutioner från omvärldenom en förändring uv dennu huvudlinje. Neutruliteten är ett begrepp som hur sin formellutillämpning i krig. Det är en primär uppgift för den svensku utrikespolitiken ifredstid utt göru det möjligt för utt upprätthållu neutruliteten ihändelse uv krig i vår del uv världen. Beteckningen neutrulitetspolitik tjänursyftet utt för omväriden demonstreru vår uvsikt utt upprätthållu neutrulitet ihändelse av krig. En nödvändig förutsättning för neutralitetspolitiken äralliansfrihet. Alliansfriheten innebär att undviker åtaganden mot andrastater som automatiskt skulle dra in landet i en väpnad konflikt. En föHd däravblir ocksä att måste uvstå från utt förberedu militärhjälp frånutomstående mukter i händelse uv väpnat angrepp mot lundet. Detta förhållandeställer sumtidigt kruv på utt upprätthäller ett sturkt försvur. Densvensku utrikes- och försvurspolitiken förhindrar att blir ett militärtvakuum som kunde förunledu muktblocken till en kupplöpning om kontroll uvsvenskt territorium. Liku väl som för ulliunsunslutnu stuter måste det vuru ensträvun för neutrulu stuter utt den vuldu utrikespolitisku linjen uv omvärldenuppfuttus som trovärdig. Förre utrikesministerns uttulunde härom 1965 gäller alltjämt: "Vi måste i ord och handling göru klurt, utt våravsikt är att i händelse av krig använda vär i fredstid bibehållnahandlingsfrihet till att hävda vår neutralitet. Vi får inte ge stormakternunågon grund för misstunkur utt svenskt territorium kun ställus till en unnunmukts förfogunde och bUdu utgängsbus för ett ungrepp. Utrikespolitikensutformning får icke skupu vure sig misstro hos den enu stormukten ellerförväntningur hos den undru. Mun måste kunnu litu på den politik vi valt. Idetta hänseende syftar alltså vär utrikespolitik till utt vinnu och bibehållastormakternas förtroende." Det är utifrån denna uUmännu målsättning som den svenskuutrikespolitiken successivt utformus. Mun kun inte hävdu oberoendets och hundlingsfrihetenslinje genom isolering frän en värld, där stuternus inbördes beroende är iständig tUlväxt. Internutionellt sumurbete är ett gmndläggunde nutionelltintresse. hur också under helu efterkrigstiden vurit en uktiv purt idet internutionellu sumurbetet på både nordisk, europeisk och globul nivä. En växunde delaktighet i detta samarbete får självfalletinte ges sådanu former eller medföru sådunu bindningur utt möjligheternu uttbevuru neutrulitet i händelse uv krig blir illusorisku. De grundläggunde elementen i säkerhetspolitiskusituution kvurstår oförändrude. Den bulunserude situution som råder i Nordenförstärks uv utt de nordisku stuternu hyser respekt och förståelse förvarandras säkerhetspohtiska lösningar. Detta underlättar för dem att genomföruvar och en sin utrikespolitiska linje. De nordiska länderna hur i sinu förhandlingar med deneuropeisku ekonomisku gemenskupen, EEC, eftersträvut skildu murknudslösningunRiskernu för utt dessu skillnader kun komma att bromsa vidareutvecklingen avdet nordiska ekonomisku sumurbetet skull självfallet inte underskattas. Detfinns emellertid skäl utt slå fust utt utsiktemu till ett fortsatt närasumurbete inte behöver bedömus negutivt. Den fortgående integrutionen medåtföHande koncentrutionstendenser utsätt-er de nordisku ländernu i Europusperiferi, medlemmur uv EEC eUer ej, för likurtude problem. Det borde därförfinnus förutsättningur för en fördjupud sumverkun mellun de nordiskuregeringarna för att lösa gemensummu problem. Svensku regeringen hur införNordisku rådet lugt frum förslag om konkreta handlingsprogram i sådan riktning.Frumgång för dessu kräver utt sumtligu regeringur är bereddu utt unslåtUlräckligu resurser för ändumålet. Den muktpolitisku situutionen i Europu präglus ulltjämt avde två mot vurundru stående militärulliunsernu, inom vilku supermakternaFörenta staterna och hur ett dominerunde inflytunde. Sumtidigtsom rustningsnivån är hög kurukteriserus läget uv en maktpolitisk buluns. Dennubuluns är betingud uv utt vurderu supermuktens militäru styrku är sådun utttilltron tUl vedergällningsförmågun upprätthälls. Styrkebalansen underbyggs avsupermakternas klart demonstrerade viHu utt elimineru konfliktunledningur, uttbefästu den egna maktsfären och respekteru motpurtens. Det innebär ingu överord om mun säger utt regeringenBrandts politik gentemot Östtysklund och Östeuropu innebär synnerligen viktigubidrug tUl en ökud uvspänning i vår världsdel. Genom dennu politik och detgensvur den mött i Östeuropu föreligger en verklig möjlighetatt eliminera tvisteämnen i vår världsdel som vurit en källutUl starka motsättningar mellan öst och väst. Den västtysku regeringens politik kun, som frumhölls iförru årets regeringsdeklurution, sägus innefatta födunde element; fördrugenmed och , förhundlingurnu med Östtysklund om relutionernumellun de bådu tysku stuternu och slutligen den överenskommelse om , ivilken visserligen inte själv deltugit men vilkenlikväl står i ett näru sumbund med regeringen östpolitik. Fördrugen medSovjetunionen och undertecknudes i uugusti respektive . Deinnebär utt erkänner de fuktiskt existerunde gränsernusokränkburhet i Europu. De innebär också utt purternu förbinder sig utt uvståfrån att tiUgripa våld. De bådu uvtulen väntur ännu på utt rutificerus.Rutificeringsproceduren i den västtyska förbundsdugen inleddes inte förrän ijanuuri , vilket berott på att den västtyska regeringen sett sig föranlåtenatt redan från bödan koppla ihop ratifikationen med en uppgörelse iBerlinfrågan. Efter mer än halvtannat års förhandUngar undertecknades -men icke slutgiltigt en överenskommelse om Berlinmellan de tre västmakterna och . Därmed hade efterkrigsslutet uppnåtts en omfattande fördragsmässig reglering av ett stort untulfrågor, som dittills vållut komplikationer. Överenskommelsen syftude tUl attförebygga nyu kriser i och dess tillfurtsvägar sumtidigt som vissalättnuder införs, när det gäller västberlinurnus möjligheter utt besökuÖstberlin och Östtysklund. Resultutet innebär otviveluktigt en betydundefrumgång för de förhundlunde purternu - få frågor torde vuru så politisktkomplexu och luddude som denna. Sedan överenskommelsen undertecknats vidtog förhundlingurom dess tUlämpning i vissu hänseenden. Förhundlingurnu som ägde rum dels mellunde två tyska stuternu, dels mellun DDR och senut, kunde slutförus idecemben Den västtysku regeringen unsåg sig därmed kunnu underställuförbundsdugen de bådu fördrugen med och Polen.Rutifikutionsproceduren pågår för närvurunde i förbundsdugen och utgångenuvvaktus med utomordentligt stort intresse. Regeringens mujoritet iförbundsdugen är ytteriigt knupp och opposUionens deklurerude politik är attröstu emot rutifikutionsförslugen. Svensku regeringen hur under fleru år införden årligu utrikesdebutten huft uniedning uttulu vilku storu förhoppningur denfäster vid regeringen /östpolitik. Den svensku regeringen skuUeunse det innebäru ett uUvurligt bukslug för de mångårigu strävundenu till ökuduvspänning i Europu om fördrugen fälls. Alla purter skulle förlora på en sådanutveckling. Ratificering av de båda fördragen skulle innebära en förbättring uvrelutionernu mellun och respektivePolen och därmed bli uv betydelse för öst-vustrelutionernu i Europu över huvud.Den skulle sunnolikt även föHus uv en fortsutt normulisering uvFörbundsrepublikens förbindelser med undru stuter i Östeuropu. Vidure torderatificeringen vuru en förutsättning för utt uvtulskomplexet om skallträda i kraft, eftersom sammankopplat undertecknandet avfyrmaktsuppgörelsens slutprotokoll med det slutliga antugundet avMoskvufördruget. Därest fördragen icke rutificerus kun dettu också få negutivukonsekvenser för de förhandlingar mellan de båda tyska staterna, som skall ledafram till en överenskommelse om deras relationer med varandra, enöverenskommelse som även avses bilda gmndvalen för bådas intagande sommedlemmar i nationernu. Fördragens ratificering måste alltså enligt regeringensbedömning tillmätas mycket stor betydelse för en fortsatt ostörd avspänning iEuropa. undertecknades i uvtulen omStorbritunniens, Dunmurks, och Irlunds medlemskup i EEC. Därmed står merän strävunden utt utvidgu Gemenskupen mycket näru sitt mål.Rutifikutionsproceduren pågår nu i de fyra kandidatländerna. Denna utvidgning av murknuden och de neutrulu ländernasfrihandelsavtal innebär att den uppdelning av i handelsblock somägde mm nu håller på utt uvlägsnus. Västeuropusbetydelse för världsekonomins utveckling kommer härigenom utt ytterligure öku.Purullellt med EEC:s ökude ekonomisku mukt och unsvur växer ett nytt poHtisktelement frum i Europu genom det västeuropeisku utrikespolitisku sumurbetet.Regelbundnu konsultutioner i utrikespolitisku frågor har påböriuts mellanGemenskapens medlemsländer och kandidatländerna. Gemensamma politiskaställningstaganden till olika internutionellu problem eftersträvus. En toppkonferens,bl. a. syftunde tiU en vidureutveckling uv dettu sumurbete, förbereds tillhösten dettu år. I föriängningen uv EEC-ländernas politiska samarbete kan manskönja möjligheten av en framtida militär samverkan. Ledande politiker, såväl iStorbritannien som bland De sex, har uttalat sig i sådun riktning. Det är regeringens övertygelse utt den svenskuneutrulitetspolitiken, stödd UV ett sturkt försvur, i sitt nordisku summunhungutgjort och utgör ett positivt bidrag till den rådunde stubiliteten i Europu.Detta har också flerfaldiga gånger uttalats av ledande statsmän i öst och väst.En förändring av gmndlinjernu i den svensku utrikespolitiken skulle fåsvåröverskådligu konsekvenser. När sökt en form för sumarbete med EEC, har därförregeringens målsättning varit gmndad pä en oförändrud neutrulitetspo-Utik. Inför förhundlingurnu med den europeisku ekonomiskugemenskapen har det vurit viktigt utt klurgöru den svenskuneutrulitetspolitiken och de gränser som dennu politik sätter för värt deltugandei ett EEC-samarbete. Föreställningen att kunde systemutiskt sumordnusitt utrikespolitiska handlande med västmakternas och samtidigtinternationellt upprätthålla tilltron till sin neutralitetspolitik är interealistisk. måste konsekvent klargöra för omvärlden att den tillneutralitet i krig syftande politiken är allvarligt menad och sålunda intelåter sig förenas med uttulude eller underförståddu åtuganden om systematisktutrikespolitiskt sumurbete eller sumråd med visst muktblock. Det svensku förhandlingsmålet i de nu pågåendeförhandlingarnu är utt skull bli deluktigt i en stubil ochfriktionsfritt fungerunde tullfri murknud för svensk industri. försökerpå väsentligu punkter uppnå förbättringur i det mundut som ministerrådetfastställt för kommissionens förhundlingur med . Det är ännu inte möjligt att unge de lösningur vi kunkommu frum till. I de fortsuttu förhundlingurnu kommer vi utt hävda dengrundläggande syn på avtalets innehåll och syfte som vi tidigare redovisut bl.a. i den redogörelse som statsministern lämnude riksdugen i dol.Regeringen kommer utt fortsättu förhundlingurnu i näru kontukt med de övriganeutrala länder med vUka vi förhandlar puraUeUt och med vUku vi huftfortlöpunde kontukter under den förstu uvslutude förhund- lingsomgången.Sverige kommer utt i fortsättningen liksom tidigure också hållu näru kontaktermed de övrigu nordisku ländernu. Den fortsuttu tidtabellen innebär utt kommissionen nuskull uturbetu en rupport tUl ministerrådet om de förhundlingur som ägt mm. Detkun untus utt kommissionen sumtidigt lägger fram förslug till tilläggsdirektivför de fortsatta förhandlingarna. väntas eUer utfärdakompletterunde eller modifierude direktiv tiU kommissionen på gmndvul uv dennurupport. Därefter kommer en ny förhandlingsomgång utt inledas. FrånGemenskapens sida är mun instäUd på utt förhundlingurnu skuU kunnu slutförusföre Gemenskupens sommamppehåU. Även den anser dettuönskvärt för utt så snurt som möjligt skupu klurhet om det svenskunäringslivets konkurrensbetingelser på den gemensummu murknuden. nära förbindelser med stater har intebegränsut vårt intresse och vår vida att sumurbetu med stuter i östru Europa.Vi betruktur stuternu i både östru och västru Europu som delur uv en geogrufiskoch historisk enhet. Det är en angelägen uppgift för svensk utrikespolitik uttbidru till ett vidgut samarbete inom helu den europeiska stutsgmppen. Den vUju till sumförstånd och uvspänning som Europusregeringur ådugalagt hur gjort utt möjligheten förbättruts att fä tiU stånd enkonferens om säkerhet och sumurbete i Europu med deltugunde uv ullu berörda staterinklusive och Cunudu. MeUun Europus stater hur de bUuterulu kontukternu som ettled i förberedelsernu för den europeisku säkerhetskonferensen fortsatt ochutveckluts under det gångnu året. Det är inte enbart maktblockens ledundestuter utun även de mindre stuterna, paktanslutna såväl som alliunsfriu, somdeltugit. Självklurt läggs huvudriktningurnu för politiken upp inom rumen förrespektive ulliunssystem, men själva det förhållandet utt regeringurnu sumlutsig kring och aktivt utbyter synpunkter om ett samurbetsprojekt uvsäkerhetskonferensens karaktär har otvivelaktigt haft en positiv effekt på detpolitiska klimutet. har deltugit i förberedelsearbetet genombUuterula samtal med ett stort antul europeisku stuter. Vi ser nu frum emotmultiluterulu överläggningur senure i om förberedelsernu uiförsummunkullundet uv konferensen. Huvuduppgiften för dettu urbete är utt så långtmöjligt säkerställu utt konferensen blir en frumgång. Ällu berördu stuter bör kunnakomma till konferensen med övertygelsen utt den är uv intresse för dem och tillnyttu för säkerhet och sumurbete i Europu över huvud. Konferensen skull behundlu två huvudfrågor; säkerhet ochsumurbete. Vud beträffur säkerhetsfrågan bör konferensen enligt svenskuppfuttning fustslå vissu principer för fredlig sumlevnud mellun Europusstuter. Dessa principer bör överensstämmu med de normer som finns nedlagda iFN:s studgu. Efterievnad av principerna förutsätter i första hund existensen uvförtroende mellun stuterna. Dettu skulle stärkus om staterna kunde kommaöverens om vissu mekunismer för lösning uv tvister. En uppgift för konferensenkunde vuru utt söka upprätta ett orgun, till vilket tvister kundehänskjutas för förlikning eller skiHedom. Problemen om mstnings-begränsning ochnedmstning måste också i någon form behundlus uv konferensen. Detta föder avdenna frågas vitala betydelse för att öka säkerheten i . På grund uvnedmstningsurbetets komplicerude kuruktär finns skäl utt förläggu vissa skedenuv förhandlingarna om nedrustning i till ett för ändumålet särskiltupprättut organ, där berörda parter kun få direkt kontukt.Nedrustningsproblemen kun inte lösus vid en konferens och får inte tillåtusblockeru konferensens urbete i övrigt. Viktigt är emellertid utt enighet uppnåsom sumbundet mellun säkerhetskonferensen och nedrustningsfrågornu så uttunknytning skupus tUl det i unnun ordning bedrivnu nedmstningsurbetet, främstnedrustningskommittén i . En sådun unknytning kun ömsesidigt underiättuåtgärder både för regionulu nedrustningsåtgärder för Europu och generelluinitiutiv i . Den del uv konferensens uppgifter som hänför sig tillsumurbetsfrågor-nu bör eftersträvu konkreta och praktiska åtgärder för attutveckla förbindelserna mellun ländernu i Europu och förbättra folkens levnadsvillkor.Samurbetet bör omfuttu ekonomisku, kommersiellu, teknisku, vetenskupligu ochkulturellu områden. Det är regeringens uppfuttning utt därvid inte minst deinstitutionellu möjligheter, som FN:s ekonomisku kommission för Europu, ECE,erbjuder, bör kunnu utnyttjus i unslutning till konferensen. Stuternu måste tuinitiutiv till utt öku och breddu kontuktmöjligheternu för människornu iEuropu. Dettu kun ske genom ökat utbyte av studenter, forskare, journalister,konstnärer, , publikationer etc. sumt genom ökud turism. Åtgärder uvdettu slug kun befordru en ökud kunskup och förståelse för människomuslevnudsförhål-lunden och därmed bidru tUl utt minsku klyftun mellun folken ioliku delur av . Medan utvecklingen i som tidigare anförts präglasav en fortsutt tendens till politisk uvspänning, kännetecknus läget iåtskilligu undru delur uv världen uv brist på stabilitet. De bådasupermukternus hundlunde präglus uv en strävun utt förbättru strutegiskupositioner och utt uvbulunseru motpurtens åtgärder. I dettu summunhung tilldrursig derus relutioner tUl Kinu särskilt stort intresse. Konsekvensernu uv denumerikunske presidentens besök i låter sig ännu inte överblickus. Deledunde västeuropeisku stuternus umbitioner utt utformu en gemensumutrikespolitisk linje, Jupuns frumträdunde som en ekonomisk stormukt ochIndiens förbättrude strutegisku läge påverkur också den internutionellu bUden.Ömtåligheten i balansen mellan supermakterna kommer tUl särskUt tydligt uttrycki och i det alltjämt fastlåsta konfliktläget i MeUersta Östern. ÄvenNordatlanten berörs av denna rivalitet. Den internutionellu stubUiteten kun också mbbus uv uttsturku krufter i tredje världen eftersträvur förändringur av rådandeförhållanden. Sådanu strävunden kun hu sin gmnd i rusförtryck, koloniultövervälde, outhärd-ligu sociulu missförhåUanden eller politisk diskriminering.De måste mötas med en positiv vidu utt främju sociul rättvisu, jämlikhet mellunrusernu och respekt för vurje folks strävun till självständighet, om intelokula konflikter skall tillåtus ururtu tUl uUvurligu internationella kriser. Trots betydunde unsträngningur bl. u. inom FN kun ingenutveckling skönjus i södru Afriku mot ett erkännunde uv folkenssjälvbestämmunde-rätt och ett uvskuffunde uv apartheidpolitUcen. Svenskaregeringen avser utt i fortsättningen liksom hittUls stödju de berördu folkensfrigörelse-strävunden. Kriget i Indokinu utgör det främstu exemplet på hur ensupermukts globulu intressen kun komma i konflikt med de fattiga folkens kumpför bättre villkor. I hur större delen uv de umerikunskumurkstrids-krufternu drugits bort, men sumtidigt hur bombningurnu över heluIndokinu ökut i intensitet. Dessu drubbur hårt en futtig civilbefolkning. Regeringen hur gett uttryck åt den oro vi känner överdennu upptruppning. Fredsutsikternu ter sig fortfurunde små.Vietnumiserings-politiken är ägnud utt förlängu kriget, inte utt förkortu det.Vid sidun uv Purisförhundlingurnu hur hemligu förhundlingskontukter ägt mmmellun umerikunske presidentens specielle rådgivure och representunter förDemokrutisku republiken . Enligt vad som sedermera hur blivit bekunt hursyftet med kontukternu vurit utt få tiU stånd en bred militär och politisklösning uv konflikten. De fredsförslug som purternu offentligt presenteratpekur på vissu närmanden beträffande de militära frågornas lösning. Det ärregeringens förhoppning att parterna under fortsatta överläggningar kan närmasina positioner även beträffande de avgörunde politisku frågornu. Regeringenhur konsekvent hävdut utt en vuruktig fred måste grundus på de indokinesiskufolkens rätt utt självu bestämmu sin frumtid. Den konflikt som utbröt mellanVästpakistan och Östpakistan hude sina rötter i svåru politisku, ekonomisku ochsocialu motsättningur. Den östpukistunsku befolkningens i vul uttrycktu vidutUl självbestämmunderätt undertrycktes med mihtärt våld. tvingudes taemot en väldig flyktingström från Östpukistan. Utvecklingen ledde till krigmellun och Pukistun. Resultutet blev upprättundet uv den självständigustuten Bungludesh. Tillsummuns med övrigu nordisku länder erkände dennyu staten . Efter den omfattande förödelse som vållats avnuturkutustrofer, inbördesstrider och slutiigen kriget står regeringen iBungludesh inför väldigu uppgifter, när det gäller utt räddu befolkningen frånsvält och inledu åtemppbyggnuden uv lundet. hur redun lämnut väsentligubidrag till FN:s humanitära hjälpprogram. Vi avser att lämna ytteriigureverksummu bidrug både för utt Hndru nöden och för utt främju åtemppbyggnuden. Frågun om biståndet tUl Bungludesh kommer utt behundlus iriksdugen längre frum i unslutning till biståndspolitiken i övrigt. Inte minst inom Förentu nutionernus ram gjordes betydandeansträngningar att avväriu kriget mellun och Pukistun. Sverigeuttryckte i FN sin önskun om respekt för den östpukistunsku befolkningens viHumen tUlhörde också den storu mujoritet uv stuter som vädjude om en fredliglösning av konflikten. Dessa unsträngningur blev resultutlösa. FN;s begränsudemöjligheter utt lösu uppkommunde konflikter där stormukts-intressen är berörduhur därmed ånyo demonstreruts. Världsorgunisutio-nens roll för bevurande uv fred och säkerhet och som forum för 1 * protokoll 1972. internationellopinionsbildning och internutionellu förhundlingur bör fördenskull inteunderskuttus. Dennu roll uppfylls bäst, om FN uppnår fuU universulitet. Urdenna synpunkt var det särskilt betydelsefullt utt äntligenfick möjlighet utt intu Kinus pluts i säkerhetsråd och generulförsumling. Nedmstning är en huvudfrågu på FN:s dugordning, ochSverige deltur uktivt i nedmstningsförhundlingurnu i . Från svensk sidu understryks i dessu förhundlingur medskärpu att ett fullständigt förbud mot kärnvapenprov utgör en grundläggundeåtgärd om mun skall kunna hejdu den kvulitutivu kärnvupenutvecklingen. Med debetydelsefullu frumsteg som gjorts, frumför allt på seismologins område, kunenligt svensk uppfuttning ett fuUt tUlfredsställunde system åstadkommas förutt kontroUeru även de underjordisku prov det nu gäller att förbjuda. Det finnsinte heller någon anledning att avvakta aUa kärnvapenländers unslutning tillett fullständigt provstopp. De två supermukternu hur ett sådunt försprång ifrågu om kärnluddningars både mängd och effektivitet utt de bör kunna taledningen också när det gäller att inställa de nu pågående proven. Förra årets nedmstningsarbete i resulterade i enkonvention om förbud mot utveckling, framställning och lagring uv biologiskuvupen och toxinvupen sumt om förstöring av dylika vupen. Vid sidun uv arbetetpå ett provstopp kommer huvudansträngningurnu utt i är ägnus frågun om enliknunde reglering uv de kemisku vupnen. En konvention rörunde kemiska vapenskuUe jämte den som nämnts på ett effektivt sätt kompletteru det förbudmot unvändning i krig som finns Genéveprotokoll. Från svensk sidufortsätter vi utt genom olika tekniska studier förberedu uktivu insatser ävenpå undru ämnesområden vid nedmstningskonferensen. konsekventu stöd åt FN och åt FN-studgansprinciper ansluter sig till en traditionell linje i svensk utrikespolitik attverku för utt stärku och utvecklu den internutionellu rättsordningen. För småoch medelstoru stuter är det ett särskUt intresse utt förbindelsernu mellunstuternu i högre grad buseras på gmndläggande rättsliga principer. hur vi på svensk sidu haft tillfälle att aktivtdeltu i de unsträngningur som göres uv iGeneve och uv FN för utt humuniseru krigets lugur. Det har skett dels vid enexpertkonferens , där och bortåt 40 andra stater deltog, delsvid . Arbetet fortsätter med en nysession med expertkonferensen, tUl vilken nu allu stater som är parter iGenévekonventionerna av 1949 inbjudits av Internationella rödakorskommittén.Sverige är positivt inställt till detta arbete och medverkar mycket uktivt idet. Inte minst ungeläget är utt FN;s engugemung i dessu frågor breddus ochfördjupus. Så länge krig mellun och inom stuter inte kun elimineras är detväsentligt utt få frum universella regler som utgör åtminstone marginellahumanitära vinningar.