prot · FV0946 · 1972-12-31 00:00:00 — , som ju hur sin hemvist i närheten uv skolun ochföduktligen också hur lokulu hänsyn utt tu, tulur om en midonmllning i sumbundmed uppmstningen uv skolun och utt man nu skulle vara färdig utt läggu ned den.Hun unser det betänkligt utt hundhu ullmännu medel på dettu sätt. Jug skullehelt och hållet hållu med , om det vore så utt mun inte skulle unvändulokuliteternu på något unnut sätt och till liknunde ändumål. Då hude täckning för sitt påstående. Men när utskottet nu så klart understryker,att skolan inte får läggas ned, förrän man har hittat ett unnutunvändningsområde, borde det kunna tillfredsställu de önskningur idettu full hur. Sedan kanske jug får ställu en frågu till , omhun menur utt vi buru därför att skolan finns och har fått nya lokuliteter skallupprätthållu den, även om vi inte skulle behövu det. Det är en frägu som juganser vara berättigud. unguv också vud stutsrådet hude sugt ipropositionen om kumpen mot nurkotiku. Jug vill stryku under att det är precissummu tunkegångur som utskottet hur, fustän vi inte hur kunnut skrivu ut dem såklurt. Sedan steg i upp och var förvånad. Ju, detär inte utun utt även jug blev förvänud över vud sude. Hon tog bl.u. upp ett resonemung om untulet plutser vid Lövstuhemmet och sude utt där vur66 elever inskrivnu på 5 5 plutser. Ju, rrien , hur mångu eleverfunns det vid hemmetl Det är det som är det intressunta; inte hur många detfanns inskrivnu där, om kunske hälften av dem vur ute på unnut håll i lundet.Det uvgörunde är hur mångu plutser som är belugdu. Fm får vuru vänligutt nämna siffran som unger untulet elever som funns vid skolun då kan jugkunske bättre förstå hennes synpunkten säger också utt om ungdomurnu rymmer skulle detinte finnus pluts för dem när de konimer tillbuku. Ju, men fortfurunde gällerresonemanget att det vid ungdomsvårdsskolornu i regel finns ett stort untul plutser som inte är belugdu. Om det skulle vuru så, utt någon rymlingvid hemkomsten inte skulle få sin "gumlu" säng, finns det utun tvivelmöjligheter utt pluceru honom i undru sängur. Det kun rent uv händu, fruOlsson, utt den som hur vurit på rymningsstråt behöver tus in på den slutnuavdelningen efter att ha varit på rymmen, som det heter. Även med en välvUligtolkning av fm tal måste jag sägu att jug är förvänud över vud hon hursugt. Jug är inte riktigt liku förvänud över fröken . Men även det hude en hel del "gluggur", om jug ser det idess helhet. Fröken resonerur som om vi inte skulle hu någruutskrivningsuvdelningur kvur. Hon höll ett långt tul om nödvändigheten uv uttungdomurnu hur kontukt osv. Jug vUl sägu tUl fröken utt de flestu uv utskrivningsuvdelningurnukommer utt vuru kvur, men det står i propositionen och utskottetunderstryker det - utt mun hur möjlighet att läggu ned untingen treutskrivningsuvdelningur eller också fusta uvdelningur vid skolornu. Här är detulltså inte frågu om utt läggu ned någonting i onödun, utun mun konimer attlägga ned uvdelningurnu buru om det visur sig utt de inte behövs för de eleversom är ute. Vi kan ta Råby som exempel. Där hur mun utskrivningsuvdelning iLund. Råby ligger buru någru kilometer därifrån, så nog kun kontukten med deelevernu vuru precis liku bru om de uppehålls frän skolun i Råby som från enutskrivningsuvdelning i . Jug kun inskränku mig tUl detta och yrkurbifall till utskottets hemställun. Under detta anförande övertog fm undre vice talmunnenledningen uv kammurens förhundlingur. HerrLARSSON i ÖskevUc (c) kort genmäle; Liksom utskottets värderude herr ordförunde ärjug glud om vi är i den situutionen utt vi i stället för utt byggu utungdomsvården kun dru in på den. Jag är emellertid inte lika säker somutskottets ordförunde på utt vi är inne på ulldeles rätt väg när vi nu går attså kraftigt skära ner platsantalet inom ungdomsvårdsskoleverksamheten. Fråganär hur mun skull orguniseru vården av det här ungdomsklientelet för framtiden,och den frägun ligger ju i stöpsleven för närvurunde. Innun vi fått tillsättuen utredning och även fått frum dennus resultut och förslug om åtgärder är detsvårt utt här definitivt tu ställning. Men så mycket kun väl sägas, att detmåste vuru orimligt utt läggu ned den modernuste och bastu ungdomsvårdskolenhetvi hur, om mun vill hu en försöksverksumhet som skull ge vägledning förfrumtiden. Jug tycker nog att utskottets ordförunde nästun vur inne påreservutionslinjen, när han här talade om att skulle kunnaunordnu en verksumhet vid Morängens yrkesskolu. Jug hur ingenting mot dettu,men vud som skull initierus är stutligu försök, , och dåmenur jug utt det är fel utt uvhändu sig en institution som skulle kunnu utgöruen utmärkt bus för dennu försöksverksamhet. Det är som jag tidigare sade svårt att tu ställningtill om vården inom ungdomsvårdskolverksumheten är rätt uwägd i förhällundetmellan sluten och öppen vård. Ingen skulle vara gladare än jag om vi med säkerhetkunde säga att öppenvärdsformerna är tillräckliga för framtiden och utt vi intebehöver nägon sluten vård. Men jug tror inte utt vure sig utskottets ordförundeeller jagar beredd att säga detta. Jag yrkar fortfurundebifull till reservutionen. () kort genmäle; Jug förstår utt utskottets ordförunde tyckteutt jag var otucksum som i mitt unförunde inte nämnde utt utskottets skrivningär betydligt meru tillfredsställunde än det knustertorru konstuterundet istutsverkspropositionen utt Morängens yrkesskolu skull dras in. Här hur mun -därtUl inspirerud uv motionen, föreställer jug mig - sugt utt Morängensyrkesskolu inte fur läggus ned som unnut sociult ändumålförrän mun hittut något sådunt. Men det är ulldeles givet att även dettu kosturpengur. Mun kun inte göru om vud som är planerat för en viss unvändning ochlåtu det tjänu ett unnut syfte, även om dettu skuUe befinna sig inom detsociala fältet. Jug tror inte utt det går utun vidure. ordförunde ställde frågun tUl mig om munskull hållu en unstult i verksumhet enburt därför utt den finns, även om deninte behövs. Vud både i och jug sugt här i debutten visur, uttdet åtminstone just nu föreligger ett stort behov uv dettu slugs skolor,eftersom det finns väntelistor. Dessutom väntur vi utt förslag skullfrumläggus om hur mun skull inrättu ungdomsvården . Jug förmodur uttutskottets ordförunde liksom vi hur på känn att det just är Morängens typ ochstoriek mun eftersträvur i frumtiden, och dä tycker vi att man skall behålludennu yrkesskolu. () kort genmäle: Utskottets ordförunde talur om en ny situutionså utt man nästan skulle kunna tro att sådana förändringar skett att ungdomurinte hur behov uv vård i summu utsträckning som tidigure. Tyvärr är det inte så. Den förändring som inträtt är uttmun lyckuts placera mångu i vård utunför skolun, men dettu kun mun endust, somjug tidigare sade, göra med skolans hjälp. Här finns alltså anknytningen;skolan behövs för utt mun skull kunnu ge den värden. Det går ju inte utt fåvård utunför skolun utun utt sumtidigt unknytu vården till dennu. Om sedun socialutredningen kan komma med förslug till nyuvärdformer är det nuturligtvis mycket bru. De vi nu hur skull nuturligtvis intebetruktus som de bastu, utun det finns nuturiigtvis bättre. Utskottets ordförunde var förvånad över det jug sude omskolhemmen och elevtillströmningen där. De siffror jug nämnde från Lövstuskolhem är uktuellu från i går. Jug räknur ingalunda med de elever som ärinskrivna i skolan men som befinner sig i vård utom skola i hem, utan detgäller de elever som antingen är på permission - som man ger i störreutsträckning än tidigure - och elever som hur rymt. Jag finner det heltorimligt att mun inte hur pluts för dessu när de kommer tillbuku till skolun.De bör nuturiigtvis få kommu tillbaka till samma skola. Man kan ju inte bollamed elevernu hur som helst och flyttu dem hit och dit mellun skolornu. Detfinner jug helt orimligt. Jug vill också poängteru utt tUlströmningen till skolornuhar ökat . Jug tycker mun bör tu hänsyn tUl dettu. Ett bevis påatt det är väntetider för intagning är väl - det vill jug ännu en gångpoängteru - den riksväntelistu som är inrättud. Fröken () kort genmäle: Jug hur, herr utskottsordförunde, velutframhålla värdet UV en väl fungerunde utskrivningsuvdelning. Det gludde migmycket utt utskottets ordförunde hur summu uppfuttning som jug omutskrivnings-avdelningurnas betydelse. Jag förväntar ulltså utt sådanaavdelningar i fortsättningen inte utan vidare dras in och att man tänker sigmycket noga för innun man kommer med förslag om såduna indragningar. i Huskvurnu (s) kort genmäle; i Öskevik säger utt det ärorimligt att läggu ned den modernaste skolan. Jag nämnde förut utt de flesta avvåru ungdomsvårdsskolor hur uppmstuts gunsku kruftigt de senuste åren, ochMorängen är ulltså i det fallet ingen unik skolu. När det gäller utt läggu neden skola är det avgörunde helt enkelt vUken som är lämpligast sett med hänsyntUl antulet elever som finns dän nämner också de statligu försök som man villgöra vid Morängen. Men, i Öskevik, om i stället studgjorde något försök vid Morängens skolu, skuUe det då vuru sämre eller annorlunda?Kan inte de stutligu försök som tulur om görus vid någon unnunskola, exempelvis en flickskolu, eftersom det finns gunska gott om plutser viddessu? Jag känner mig inte ulls svarslös gentemot de synpunkter som herrLarsson förde fram. Fuktum är utt reservunternu inte hur kunnut peku pänågonting feluktigt i mujoritetens skrivning eftersom vi så sturkt hurunderstrukit utt någon nedläggning uv Morängens yrkesskolu inte får ske förränbeslut futtuts om den frumtidu unvändningen uv skolun. Om jug vore reservantskulle jug vuru fullt nöjd med en sådun skrivning. trodde att vår skrivning vur inspirerad uvmotionen. Tu gärnu den ärun, , det mår inte vi Ulu uv. När vi inomutskottet sätter oss ned och gör en skrivning måste vi tu hänsyn till ullufuktorer. Det är givet utt vi också hur läst den motion som hur buritfram, och naturligtvis har vi inte kunnut undgå utt ta intryck av en delargument i den. Vi hur föHaktligen inte varit kallsinniga, även om vi inte hurkunnut tillmötesgå önskemålen om att Morängens yrkesskola skulle få vara kvur. Men min frågu till står kvur; Skull viupprätthållu en skolu om det visur sig utt vi hur ett för litet elevuntultotult vid ungdomsvårdsskolornu i landet? Det är ju ändå det som är uvgörunde.Menur reservanterna verkligen att vi skall upprätthålla antalet skolor hurmånga de än är? Även om vi bara har en beläggning på nägot eUervad det nu kan röru sig om och den har minskat år så skall vi ha lika månguskolor kvur! I vunUgu full bmkur ni unvändu det urgumentet utt vi får betuluför mycket i skutt därför att vår udministrution är för dyr, våra inrättningarblir för dyra. Här görs det ett försökfrån departementets sida att spara pengar och ge Hku god vård som nu.Då är inte det bra! Hur skuU ni egentligen hu det med eru önskemål? Jug blev inte alls nöjd med i svar. guv mig rätt när jug sude, att det avgörande för resonemanget som honförde om Lövstuhemmet var hur många elever som var närvurunde och inte hurmångu som vur inskrivnu. () kort genmäle; Jug trodde inte utt jugskulle behövu upprepu för utskottets ordförunde att vi självfallet inte skulluppehållu ullu institutioner mun hur om det inte finns behov uv dem. Mun skulldock inte läggu ner dessu skolor i ett läge när mun håller på utt utredu frågunom hur mun skull göru med dennu vård i fortsättningen och det väntus kommuett förslug under dettu år och när den nu uktuella enheten förefaller vuruden bastu och modernuste. Jug tror inte vi längre behöver diskuterumotivet för nedskärningen uv plutsuntalet. Det står helt klart att alla harrespekt för den motivering som framförts. Beläggningssituationen har varitsådan vid skolorna utt någon form av nedskärning av platsantalet mäste ske. Detvur då närmust en minskning av organisationen med ett sjuttiotal plutser som vibedömde som rimlig. När det gäller frågun om hur minskningen uv untuletplutser lämpligen borde genomförus diskuterude vi oliku lösningur. En möjlighetvur utt helt läggu ner två skolon Det är klurt utt det ur ekonomisk synpunktskulle hu vurit det mest fördeluktigu. Men vi vulde utt läggu ner endust enskolu och i stället stängu sex elevuvdelningur vid vissu undru skolor. Fördelenmed en sådun lösning är utt mun, om det så skulle behövus, skulle kunnu öppnudessu uvdelningur och snubbt öka platsuntulet. Dessutom föreslog vinedskärningur på vård-utom-skolu-delen med tre uvdelningur med vulfrihet försocialstyrelsen utt i sumråd med respektive skolu i stället väHu utt stänguvårduvdelning inom skolun. Dettu är ju viktigt att påpeka. Det har talats såvarmt - i synnerhet har fröken gjort det för dessautskrivningsavdelningar. Det finns ulltså en möjlighet för skolornu utt självugöru en uwägning här. På den dUektu frågu som ställer vUl jug svuru,utt frågu om utskrivning till vård i eget hem bör uvgörus uv sociulstyrelsen,men självfullet skull skoluns synpunkter inhämtus. Som i ocksåpåpekude är det ju där mun bäst känner den enskilde eleven. Beslutet futtusdärför uv sociulstyrelsens intugningsnumnd på förslug från skolan. i har polemiserat mot dendiskussion vi har fört om Morängens yrkesskola. Jag har ingen anledning att gåin på den frågan. Med anledning uv utt säger utt det hur uppståtten ny situution beträffunde ungdomsvårdsskolornu vill jug understryku att detinte buru gäller kvantitativt utan också kvulitutivt, vilket återspeglus i denopinion som möter ungdomsvårdsskolornu och även i den opinion som bildusinom dessu. Inte minst blund elevernu självu kun ibland en sturk opinionförsvuru de skolor som finns, och jug tycker utt det är ett utomordentligt gottbetyg för våru ungdomsvårdsskolon Det hur klunkuts åtskilligt på dem, men dehur byggts upp på ett mycket fint sätt och derus personul gör ett mycket gotturbete. Regeringens förslug om minskning uvplutsuntulet på ungdomsvårdsskolorna motiveras med utt beläggningen på dessuunder senure år hur minskut, och det kun ju förefullu vuru ett övertygundeurgument. Men jug tror ändå utt mun något bör grunsku dennu utveckling. Somfrumgår uv vud depurtementschefen unfört beror det minskude plutsuntulet på uttman i ökad utsträckning har satsat på öppen vård. Departementschefens uttulundeutt mun under senure år också ulltmeru hur sutsut på ulternutivu vårdformer ikommunul regi är väl däremot, som i hur påpekut, något merutviveluktigt, i vurie full om det syftur på institutionell vård. Under ullu förhållunden ligger satsningen på öppen värd ilinje med de ullmännu strävundenu i uU sociul vård utt i görliguste mån minskuunstultsvården, och det är säkerligen i och för sig en riktig strävun. Det äremellertid oroväckande utt sumtidigt med denna ökade satsning på öppen vårdökur brottsligheten blund ungdomur i åldern , ulltså i just deåldersgrupper där ungdomsvårdsskola främst kan bli aktuell. I många kommuner undviker de burnuvårdunde orgunen i detlängstu utt begäru intugning på ungdomsvårdsskolu trots upprepud och oftugunsku svårurtud brottslighet, t. ex. upprepude våldsbrott, grovu nurkotikubrotteller upprepude serier uv egendomsbrott. Det förefuller emellertid som om dettui mångu fall leder till att ungdomarna fortsätter att begå brott tills de blirmogna för ingripunden från polis, åklugure och domstolur. De hur då fustnut isin kriminulitet så hårt utt det kun vuru svårt utt få dem utt kommu ur dennu.I stället för utt sättu in mindre ingripunde åtgärder på ett tidigt studium,som kun ledu till bättring, väntur mun ulltså till dess utt mun får tu tillhårdure metoder. Det ur inte någon bru utväg. Det här beror i mångu full, tror jug, på utt de kommunulabarnuvårdande organen - ibland åtminstone - hyser uppfattningen utt den somintus på ungdomsvårdsskolu är mer eller mindre definitivt förlorud församhället. Jug förstår visserligen betänkligheternu mot intugning pä en sådanskola, där ungdomur summunförs som pä mångu oliku sätt är belustude och där detulltså finns risk för ömsesidig negutiv påverkun. Men trots utt den kriminellubelustningen hos de intugnu genomsnittligt tycks hu ökut under senure år, hur imångu fall goda resultat nåtts genom moderna behandlingsmetoder, något ökuderesurser tyvärr inte tUlräckligt ökude - och ett mycket gott urbete frånpersonulens sidu. 1 synnerhet om alternativet till intugning päungdomsvårdsskolu är en ulldeles påtuglig risk för att den unge något senureblir intugen på fängelse ur det värt utt ullvurligt överväga intugning påskolan, eftersom det är en mindre ingripunde åtgärd. Jug tror därför uttbetänkligheterna hos de kommunalaorganen mot intagning på ungdomsvårdsskolu i sådunu här gränsfull bör kunnuminsku något. Men jag vill betona utt det är fräga om ett mindre untulgränsfull, och jug åsyftur ulltså inte nägon principiell ändring i systemet. möter mun i domstolumu gunsku oftu ungdomur som kunskekunnat räddus med ett ingripunde genom intugning på ungdomsvårdsskolumen som i stället fått tillfälle utt fortsättu sin kriminulitet och, som jugnyss sade, fustnut mycket hårt i den. Ett något jug säger något ökut untulintugningur på ungdomsvårdsskolu i besväriiga fall skulle alltså kunnu ledutill utt färre ungdomur humnur i fängelse. Jug hoppus utt sociulutredningen hurtUlfälle utt omsorgsfullt unulyseru dennu frågeställning. Mun bör nog gåvursumt frum med utt nu minsku plutsuntulet på ungdomsvårdsskolornu. I dettu sammanhang och när jag ser att statsrådet i kammaren skulle jag gärna vUja ställu ett pur frågor tiU stutsrådetbeträffunde det sumråd meUun burnuvårdsmyndigheter, polis och skolu i frågu omåtgärder mot ungdomsbrottsligheten - ulltså inbegripet intagning påungdomsvårdsskolu som regeringen hur rekommenderat burnuvårdsmyndigheternuutt tu initiutiv tUl. Tyvärr förefuller det som om dennu rekommendution intehur föHts ens i hälften uv lundets kommuner. Min förstu frågu är dennu: Kommerdet någon ytteriigure rekommendution, med ökude möjligheter utt efterlevus? Ochdessutom skulle jag viHa frågu; Kun stutsrådet i så fuU tänku sig utt föreslåett utökut sumråd, omfuttunde även skyddskonsulenternu? De hur ju enbetydelsefull uppgift när det gäller ungdomens unpussning i sumhället. Kunskeborde också åklugurmyndigheternu deltu i samrådet, eftersom ju dessu inkoppluspå ett tidigt studium i sådunu här full. Utöver vud som har anförts i reservutionen 16är vud jug nu sugt för mig ytterligure skäl utt röstu pä reservutionen viddenna punkt. Överläggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifall tilldels utskottets hemställun, dels motionen nr 1018, och förklurudes den förrupropositionen vuru med övervägande ja besvurud. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 16 uv i Alvestu m. fl., ochförklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr Lursson i Öskevik begärt votering upplästes och godkändes födundevoteringsproposUion; Den som vill utt kummuren bifuller sociulutskottets hemställun i betänkundetnr 5 punkten 32 mom. 2 röstur ju, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kummuren bifullit reservutionen nr 16 uv i Vid omröstning genom uppresning förklurudes flertulet avkummurens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Öskevikbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennuomröstning gav födande resultat: Utskottets hemstäUun bifölls. Bidrag tiU driftkostnader vid erkända vårdanstalter föralkoholmiss-bmkare m. m. Kammuren biföll vud utskottet i dessu punkter hemställt. Bidrag till driftkostnader vid erkända vårdanstalter föralkoholmiss-bmkare m. m. Muj:t hude under punkten J4(s. 171-173) föreslugit att godkänna i stutsrådsprotokollet förordudeändrude gmnder för bidrug till driftkostnuder vid erkändu vårdunstulter förulkoholmiss-bmkure m. m. sumt utt till Bidrug till driftkostnader vid erkändavårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. för /73 unvisu ettförslugsunslug uv . I motionen 1972:1002 uv herrCurlshumre m. fl. (m) hude hemställts utt beslutude att a) fustställudriftbidruget tUl erkändu vårdunstulter för ulkoholmissbrukure m. m. tUloförändrat per dag, b) fastställavärdavgiften vid erkända och enskilda vårdanstalter för ulkoholmissbrukure tUl10 kronor per dag, c) till Bidrag tiUdriftkostnuder vid erkändu vårdunstulter för ulkoholmissbrukure m. m. /73 unvisu ett förslugsunslug uv 80 000 000 kronon 1. beträffundevårduvgiften vid vissu vårdunstulter för ulkoholmissbrukure utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:1002 i motsvurunde del, 2. beträffundegrundernu för bidrug tUl driftkostnuder vid erkändu vårdanstalter föralkoholmissbrukare m. m. att riksdugen med bifall tiU Kungl. Muj;ts förslug ochmed uvslug på motionen 1972:1002 i motsvarande del godkände istatsrädsprotokoUet förordade ändrude grunder för bidrag till driftkostnadervid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m., 3. att riksdugenmed bifull tUl Kungl. Muj:ts förslug och med avslug på Bidrag tiU driftkostnader vid erkända vårdanstalter föralkoholmiss-bmkare m. m. motionen1972:1002 i motsvarande del till Bidrag till driftkostnader vid erkändavårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. för /73 anvisade ettförslagsanslag av . 17. beträffande vårdavgiften vid vissa vårdanstalter förulkoholmiss-bmkure m. m. av herrar Äkeriind (m) och Nisser (m), som ansett attutskottet bort hemställa, 1. beträffandevårdavgiften vid vissa vårdanstalter för alkoholmissbrukare att ianledning av motionen 1972:1002 i motsvarande del gav Kungl. Maj;t till kännavad reservanterna unfört, 2. beträffundegrundernu för bidrag till driftkostnuder vid erkändu vårdunstulter föralkoholmissbmkare m. m. att i uniedning av Kungl. Muj:ts förslug sumtmotionen 1972:1002 i motsvurunde del guv Kungl. Muj;t till kännu vud reservunternuunfört, 3. att iuniedning uv Kungl. Muj;ts förslug sumt motionen 1972:1002 i motsvurunde deltill Bidrug till driftkostnuder vid erkändu vårdanstalter förulkoholmissbrukure m. m. för /73 anvisade ett förslagsanslag av86 . Det finns ett untul enskildu unstulter förulkoholmissbrukure som populärt går under benämningen"enkronusunstulter". Benämningen kommer sig uv utt vårduvgiften är enkronu per dug. En grupp motionärer, blund vilku jug ur en, hur föreslugit uttden uvgiften skull höjus till och statsbidraget till dessuvårdunstalter räknus ned med ett motsvurunde belopp. Därmed skulle mun kunnuspuru ett pur tre mUjoner kronor uv stutsmedel, och det är viktigt nog. Men detär, fru tulmun, inte det väsentligu i dettu summunhung. De här unstulternu är en uv fleru kutegorier. Det finnsenskildu vårdunstulter för ulkoholmissbrukure, det finns erkändu unstulter förulkoholmissbrukure, det finns Länkrörelsens egnu unstulter och det finns destutligu ulkoholistunstulterna. Vid allu dessu gäller oliku villkor. Om mun hur turen utt få pluts på en s. k. enkronusunstultbetulur mun för den tid mun är där en krona om dugen. Så får mun som regel tvåkronor om dugen i flitpengur för utt mun deltur i terupiurbete - unnut urbetefår inte förekomma av den anledningen utt ullu dur intugnu regelmässigt uppbärsjukpenning. Vid de erkändu unstulternu betalar mun ingen uvgift, man uppbärheller ingen sjukpenning. Vid Länkrörelsens unstulter får mun ingen sjukpenningmen betulur en avgift som i genomsnitt torde ligga vid omdagen plus kostnud för läkurvård och medicin. Det är summu kutegori vårdbehövunde som vårdas på ulludessu unstulter. Det är ulltså inte särskilt rättvist, eftersom vulet uvunstult, som den enskilde vårdbehövunde hänvisus till, rätt mycket är ettlotteri - det blir den där det finns pluts. hur en statlig utredning, 1961 årssjukförsäkringsutredning, redun 1969 föreslugit i ett stencilerut betänkundeutt uvgiften på de s. k. enkronusunstulternu skulle höjus till summu belopp som gäller vid sjukhusvård,då5 kronor,! dug per dug.