prot · FV0970 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 så fall uppstår frågan jag vel inte om den är prövad - om del inle vore bättre för NJA Ang. aviserad höjning av SJ.s frakttaxor för alt inteköpa sin malm vid gruvorna i eller utan i stället köpa den närden kommer fram till och på så sätt få den bUligare. Det är en fräga somman inte helt kan bortse från, och statsrådet kanske har något atl anföra justpå den punkten. Jag hoppas statsrådet är mån om att slå vakt om NJA:sekonomi. Så som det senaste bokslutet har blivit tror jag att det är viktigtatt man frän Norrbottensbänken statsrådet sitter ju på den bänken i sinegenskap av riksdagsman - slår vakt även om NJA. I sitt andra inlägg tog uppsjälva avtalsfrågan - del avtal som är träffat mellan NJA och SJ. Skall vitolka senaste inlägg som att han anser alt statsmakterna bör gåin i SJ:s fraktavtalsförhandlingar och att förhandlingarna alltsåskall föras öppet och inte på det sättet som sker? Då blir det alltså ingafraklavtalsförhandlingar. 1 renlighelens namn kan det vara bra om vi får beskedom detta. Anser alltså atl vi skall gå in i dessafraktavtalsförhandlingar? I så fall skall vi naturligtvis göra det inte baraför utan i alla de fall där SJ för sädana förhandlingar.Del går lätt atl svara ja eller nej på den frågan. Jag svarar nej på frågan om man skall gå inunder pågående fraktavtalsförhandlingar Men del utesluter givetvis inte altstatsmakterna försöker samordna så all man kan undvika sådana problem som nuhar uppstått i Norrbollen. Vill utförligare förklara hurdenna samordning från statens sida skall gå till? interpellation har jag påvisat justolämpligheten med att samordning saknas mellan statliga förelag. 1 det härfallet har det ena, , en lägre frakttaxa än det andra, NJA. Jag anseralltså att man bör försöka samordna det så alt ett statligt företag som SJ inlelastar över kostnader på etl företag, i della fall NJA, mer än vad andrabehöver bära. Man kan inle leka med ord som nu gör.Endera går man in i fraktavtalsförhandlingarna - och då må kalladet samordning - eller också går man inte in i förhandlingarna ulan låter demfungera på det sätt som har varit statsmakternas mening medfraklavtalsförhandlingar. Jag tror fortfarande atl bör klara utför kammaren vad han menar med samordning. Är det fråga om styrning eller ärdet icke? Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 96 tUl Nr70 justilieutskottet. § 6Föredrogs och hänvisades motionerna -------------- nr 1684liU näringsutskottet och nr 1685 tUl civilutskottet. § 7 Föredrogs, men bordlades åter utrikesutskottetsbetänkanden nr 6-8 och 5, finansutskottets betänkanden nr 21-23,skatteutskottets betänkanden nr 21 och 22, socialförsäkringsutskoltelsbetänkande nr 21, kulturutskottets betänkanden nr 13 och 14,utbUdningsulskoltels betänkanden nr 15 och 21, trafikutskottets betänkande nr11, jordbruksutskottets belänkande nr 19, näringsutskottels betänkanden nr2426, inrikesutskotlets betänkande nr 10 samt civilutskottets betänkanden nr20-25. § 8 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningennr 132. § 9 Interpellation nr 133 ang. en broförbindelse medSeskarö Ordet lämnades på begäran tUl HerrLÖVENBORG (vpk), som yttrade: Kommunikationerna mellan i Norrbottenoch fastlandet är etl gammalt diskussionsämne. På ön bor nu drygt 700 människoroch där har också en av sina träindustrier. har storapengar satsats i olika former av färjförbindelser för att ombesörja gods- och persontrafikenåt öns befolkning, men också åt den samhällsägda industrin. En färiförbindelse innehåller med naturnödvändighet riskeroch olägenheter av skilda slag. Särskilt brukar delta vara fallet underbrytningslider vid vår och höst. Att vara beroende av färja innebär spilltideroch måste också åsamka såväl enskilda som företag och samhällebetydande-kostnader. Etl brobygge är därför elt gammalt krav. På längre siktmåsle upprättandet av en landfast förbindelse intimt förknippas med samhälletsoch industrins utveckUng. Inom statens vägverk sker som bekant enlångtidsplanläggning av den allmänna väghållningen som kan indelas i två faser,dels en inventering av behov, dels prioritering av hur dessa behov skalltillgodoses i tiden. Behovsplanen utgör en oprioriterad förteckning av deprojekt som kan bli aktuella. Såvitt jag har kunnat inhämta så finns brobygge tillSeskarö medtaget i den behovsplan för perioden 1985 som upprättats av . Men att bron finns med i behovsplanen skapar inga garantier, och det är oklart huruvida detta brobygge kommer atl medlas i långtidsplanen för vägbyggandel i . Den planen är under utarbetande och väntas föreligga . Det har också sagts att etl brobygge till är av den omfattningen att man måste räkna med en byggnadstid . Nr 70 Brobygge till hardiskuterats i så många decennier att del Tisdagenden enligt min mening bör tillmätas enmycket hög prioritet, så att planering 2 mai 1972 ° byggande snabbt kan komma i gång och bron stå klar före -------------------- 1970-talets utgång. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr kommunikationsministern få rikta följandefråga: Är statsrådet för sin del beredd att medverka tUl altbrobygget tiU ges en så hög prioritet, att planering och byggandesnabbt kan sättas i gäng? Denna anhållan bordlades. § 10 Anmäldes och bordlades Nr 14 med anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1972:85angående utgifter på tiUäggsstat tUl riksstaten för /72inom försvarsdepartementets verksamhetsområde Nr 19 i anledning av Kungl. Maj;ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUningar om anslag för /73tUl studiesociala åtgärder m. m. jämte motion Nr 20 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:27angående studiesocialt stöd jämte motioner Nr 18 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:85angående utgifter pä tilläggsstat till riksstaten för /72 ivad avser anslag inom verksamhetsområde Nr 17 i anledning av propositionen 1972:26 angåendevuxenutbUd-ning, m. m. jämte motioner Nr 18 i anledning av propositionen 1972:1 i vad avseranslag för /73 till viss utbildning via radio och television m.m. jämte mofioner Nr 19 i anledning av propositionerna 1972:1 och 1972:26 ivad avser anslag för /73 tUl bidrag tUllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet m. m. jämte motioner Nr 20 i anledning av propositionen 1972:26 angåendevuxenutbUd-ning i vad avser vidareutbildning av mellanstadiets lärare jämtemotion § 11 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1686av i m. fl. Nr 1687 av i m. fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 57 angående 22 försörjning medkärnbränsle Nr 1688 av hen m. fl. avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 72 med förslag till den riktlinjer för finansiering av lokaler för boendeservice m. m. § 12 Kammaren åtskUdes .