prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Men då upphör bostudstillägget och därmed försvinner kunskeen UV möjligheternu utt nå uvsett resultut. Det borde inte vuru någon störresvårighet utt bygga ut de regler som redan finns, så utt en situution som denjug nämnt inte behöver inträffu. Jug yrkur därför bifull tUl reservutionen 4vid punkten 4 uv . Allmänna barnbidrag, m. m. Under detta unförunde övertog herr tredje vice tulmunnenledningen UV kummurens förhandhngar. FrökenANDERSSON i (c): Jug hur begärt ordet för utt säga något omden motion som och jag har väckt och som behandluts uvutskottet under punkten 2. När jug nu fått ordet, kun jug inte låtu bli utt medett pur ord beröra den diskussion om som förts här. Att servicen inte är som den borde vuru inom regionen ärjug den förstu utt erkännu. Det ställer oerhördu kruv på den kommunala AUmänna barnbidrag, m. m. ekonominatt planera fören så stark befolkningsökning som har haftoch vidta angelägna förbättringar i service-och boendemUjö ibefintliga bostadsområden. Vi anser att boendemiHön är otUlfredsställande förmänniskorna i regionen. Det är en av orsakerna tUl att vi inom centernbetraktar den av landstingspolitikerna fastställda och i regionplaneförslagetframlagda befolkningsmålsättningen vara för hög. Vi har i stäUet velat attåtgärder skall vidtagas för att starkt dämpa inflyttning tUl regionen ochdärmed befolkningsökningen. Vi måste få andrum så att vi kan bygga ifatt. Dessa åtgärder är det dock rUcsdagen som beslutar om. Sedan tror jag utt mångu med mig intensivt väntur på ullude konkretu förslug, som borde kommu ut ur servicekommitténs mångu betänkunden. Jug övergår sedun tUl motionen 466 uv iFulköping och mig. Utskottet hur visserligen skrivit mycket välvilligt om dennumotion, men för utt understryka hur vi motionärer sett på frågan vill jag ändåsäga några ord. Det gäller frågan om utbetalning av barnbidrug för burn, som pågmnd uv syn- och hörselskador tvingus gå i någon uv de stutliga speciulskolornudär de också bor och lever. Enligt nuvurunde bestämmelser, 6 § lugen omullmännu burnbidrug, studgus utt för vurie kvurtul, vid vurs ingång kostnudernuför bums vård å unstult eller för kost och bostud åt helt bestrides uvstutsbidrug, utgår icke ullmänt burnbidrug. Ett undantug finns; uUmäntbarnbidrug utbetalas för tid då barnet är inackorderat vid nomudskolu. Detta innebär utt burnbidrug utbetulus i princip för tvåkvurtul , förstu kvurtulet som infuller under julferien och tredjekvurtulet vurs böriun infuller under sommurlovet. Vi motionärer hur unsett utt det finns sturku skäl för attburnbidruget utbetulus tiU föräldrurnu också de två återstående kvurtulen. Detär numeru så utt burnen i rätt stor utsträckning reser hem så gott som varjeveckoslut. De kommer ulltså hem och är hemma på lördugen ochsöndugen. Dessutom är de självklart i sinu hem över ullu längre . De minskude kostnudernu för hemmet i förhållande till ombarnen bor hemmu och går i skolu i sin hemkommun blir ulltså relativtobetydliga. Detta inte minst om mun tur med i bUden att barn som bor hemmuregelmässigt hur gratis skolfmkost utan att det drus uv på burnbidruget. Den utgiftspost där skillnuden för föräldrurnu kun blistörst om de hur barnen boende hemma i förhållande tUl om burnen vistus på enstutlig speciulskolu är posten kläder. Det fömtsätts nämligen uttinternutskolun skull köpu kläder till burnen. är de flestu föräldrar inte särskUt glada över attslippu köpa kläder tiU sinu burn. Tvärtom är det ofta en källa tUl glädje ochgemenskap för föräldrar att tillsammans med sitt syn- eller hörselskadade barnfå gå ut och vada kläder. Alla möjligheter tUl spontana kontakter mellanföräldrar och barn bör ju tas till vara när det gäller barn som genom sitthandikapp ändå har så stora kontaktproblem. Det finns föräldrar som insisterar på att själva få köpakläder till sina barn. Det går vissa skolor med på, men då får det ske motrekvisition, vilket många föräldrar upplever förnedrande. Det finnsalltså enligt vår mening tungt vägande skäl för att föräldrar tUl barnsom vistas på de statliga specialskolorna för syn- och hörselskadade får behåUubumbidruget helu året. Vi fömtsätter utt famUjepolitiska kommittén, som enligtutskottet arbetar också med dennu fråga, kommer med ett positivt förslag. Jag har aUtså, herr talman, inget annat yrkande än ombifall tiU utskottets hemställan under punkten 2. i (s): Jag antar att kummaren håUer mig räkning föratt jug gör ett ytterligt koncentrerut inlägg i denna debatt och avstår frånatt bemöta vad bl. a. sude i sitt inlägg tidigure, även om detfunnes stor uniedning utt gå in på det hun tog upp. hur till behandling ullu defrågor som rör sig kring de oliku reservutionernu. Det innebär med undra ordatt det kommittébetänkande, som väntus inom den närmuste tiden, kommer utt tuställning både när det gäller burnbidrugens indexreglering, när det gällerfrågan om barn som är intagnu för institutionsvård och när det gäUer den frågufröken sysslude med om burn som lever på skolor utunför hemmet. Eftersom aUa dessu frågor berörs i det betänkunde somväntus , nöjer jag mig med, herr tulmun, att yrka bifall i allupunkter tUl utskottets förslug. Överläggningen vur härmed slutad. Propositioner guvs pä bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 1 uv , och förklurudes den förrapropositionen varu med övervägunde ju besvurud. Sedun i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som vUl utt kummuren bifuUer socialutskottets hemställun i betänkundetnr 5 punkten 2 mom. 1 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 1 uv . Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHunde resultut: Mom. 2 och 3 Utskottets hemstäUun bifölls. Allmänna barnbidrag, m. m. AUmänna barnbidrag, m.m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservutionen nr 2 uv i Alvestu m. fl., och förkluradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 2 mom. 4 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifuUit reservutionen nr 2 uv i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Gustuvsson i Alvestu begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsuppurut. Denna omröstning gav föHande resultut: Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 3 uv i Alvestu m. fl., ochförklurudes den förra propositionen vuru med övervägunde ja besvurud. Sedunherr Gustuvsson i Alvestu begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition: Den som vUl att kummaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkundetnr 5 punkten 4 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifullit reservutionen nr 3 uv i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föHande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 uv , och förklurades den förrapropositionen vura med övervägande ja besvarad. Sedan i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuUer sociulutskottets hemstäUun i Nr45 betänkundet nr 5 punkten 4 mom. 2 röstur ju. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 4 uv .--------------- Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens "cmn]aip ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHunderesultut: Utskottets hemställun bifölls. Punkterna 3 och 5 Kummuren biföll vud utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag tUl social hemhjälp Fröken (): På den här punkten behandlas bl. a. en motionsom avgivits av , och mig och som behandlar frågan omStiftelsen verksamhet och möjligheterna för en sådan verksamhet iframtiden. Efter vad jag förstår, har motionen behundluts välvUligt , och jug finner utskottets förslug om utredning vuru entUlfredsställunde åtgärd. Det vur väl ungefär den bedömningen . Men jug unser det ändå viktigt, herr tulmun, utt få tUlprotokoUet frumföru någru synpunkter som en komplettering tUl vud utskottetsägen Det förstu skulle vuru utt det är viktigt utt snubbt kommufram till en riksomfattande lösning av de här problemen, som gäller en relutivtliten gmpp svårt rörelsehindrude och derus boende- och serviceförhållunden. Detär sedun Rödu Fjädern-uktionen kom utt riktu blickurnu på ett surskiltsätt på dessu problem. Stiftelsen hur visut utt det går utt lösuproblemen och att göru det på ett sätt som de handikappade unser vara bra ochsom förefaUer kunna görus tUl för sumhället rimligu kostnuden Därför är detviktigt utt frågornu om såväl orgunisution och udministrution somkostnudstäckning kun lösus så snabbt som möjligt. Det andra jug skuUe viHu säga är föHunde. SociulutskottetvUl att det för utredningen skull påpekus utt primärkommunernu hur ettförstuhunds-unsvur för den sociula omvårdnaden. Det är självklart, menFokusverksamheten liksom annan verksamhet för en del minoritetsgrupper avsvårt handikappade visar att det är omöjligt för många enskilda kommuner att påett rimligt sätt inom kommunen klara de mycket svårt handikappades behov avboendeservice, arbete och annan sysselsättning. Det gällerju, som jag inledningsvis sade, ett fätal människor. Nr 45 aUt i glesbygderna är problemenstora, och åtskUliga av dem det här gäller Onsdagenden befinner sig just iglesbygdskommunerna, där möjligheterna att lösa 22 mars1972 frågorna är ganska små. Skall inte de handikappade tvingas in i ------ ;--- ;----- vårdinstitutioneroch vårdhem, fordras det en riksomfattande planering. '"' "' Det är med andra ord nödvändigt får en lösning där staten genom av Dar stg , - engagemang kan garantera de handikappade reella möjligheter, oberoende av var de råkar varafödda eller bosutta. För det tredje och sistu vill jag stryku under utt om enutredning kommer att tiUsättus enligt utskottets förslug och den finner detsvårt att inom rimhg tid, dvs. fuktiskt års vårriksdugs utgång, finnunågon lösning på frågun om kostnadstäckningen, bör enligt mitt sätt att seKungl. Muj;t i en proposition beuktu möjligheten utt genom någon temporärlösning stödja Stiftelsen och medverka tiU att verksamheten kanfortsättu till dess utt en mera definitiv lösning frumkommit. Med det, herr tulmun, vill jug yrka bifull till vudutskottet hur hemställt. I detta anförande instämde (). i (c): Utskottet hur behundlut den här motionenmycket välvilligt - helt nuturligt, därför att det har rätt ett mycket positivtintresse och eri stor förståelse för de här frågorna inom utskottet och hos deenskUdu ledumöterna. De frågeställningar som fröken här tur uppstrider inte på något sätt mot det som utskottet hur skrivit, utun utskottethur sugt utt utredningen bör urbetu med utgångspunkt från uttförstuhundsunsvuret för hundikappvården åvUar primärkommunerna. Utskottet harockså sagt att med hänsyn till att både primärkommuner och landsting är näraknutna till stiftelsen man får räkna med ett aktivt intresse för att det bliren sådan här utredning. Utskottet har skrivit att detta bör ges Kungl. Maj:ttill känna, och vi utgår då helt naturligt ifrån att den här utredningen kommertill stånd, och vi hoppas att den snart skall kunna lägga fram ett förslag. Jag berockså utt få yrku bifull till utskottets förslug. Överläggningen var härmed slutud. Punkterna 8 och 9 Bidrag till driften av barnstugor, m. m. Punkten 8, bidrug till driften uv burnstugor, och punkten9, bidrug till 126 kommunula fumidedughem, debatterusi ett sammanhang, och yrkanden frumställesunder den gemensumma överläggningen. Punkten 8(bidrug till driften uv burnstugor) Muj:t hade under punkten D 3 (s. 47-48) föreslugitriksdugen att tUl Bidrag tiU driften uv burnstugor för /73unvisu ett förslugsunslag uv . I dettu sammunhung hade behandlats 1. motionen1972:128 av i Agnas m. fl. (m, c), 2. motionen1972:1022 av m.fl. (fp) vuri föreslugits utt riksdugen hos Kungl.Muj:t hemställde utt förslag snurust frumludes till sådan ändring av reglernaför bidrag till driften av barnstugor, att ökut stöd guvs åt kommunernu,särskUt till dem som i förhållunde till sitt skutteunderlug hude specielltstort behov uv burntillsynsplutser. Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. 1. att riksdugentill Bidrug till driften uv burnstugor för /73 anvisade ettförslagsanslag uv 2 , 2. beträffunde störninguri utvecklingen hos bum i burnstugor utt skulle uvslå motionen1972:128, 3. beträffundegrunderna för statsbidrug tUl driften av barnstugoratt skulle avslåmotionen 1972:1022. 6. beträffunde grundernu för stutsbidrag till driften avbarnstugor av herrar () och Romunus (fp), som unsett utt utskottetunder 3 bort hemställa, utt riksdugen med bifull till motionen 1972:1022 hosKungl. Muj:t skulle anhålla att förslag framlades till sådun ändring avreglerna för bidrug till driften uv burnstugor, utt ökut stöd guvs åtkommunernu, särskilt till dem som i förhållande till sitt skutteunderlug hudespeciellt stort behov uv barntillsynsplatser. Punkten 9 (bidrag till kommunalu fumiHedughem) Muj:t hude under punkten D 4 (s. 49-50) föreslugitriksdugen utt godkännu den i stutsrådsprotokollet förordude ändringen igrundernu för bidrug till kommunulu fumiHedughem utt gällu fr. o. m. den 1junuuri 1972 sumt utt tUl Bidrug till kommunulu fumiHedughem för budgetåret1972/73 unvisu ett förslugsunslug uv . I dettu sammunhung hude behundluts 1. motionen 1972:119 uv herrur () och ()vuri hemställts utt riksdugen beslutude utt stutsbidrug för kommunulufumiljedughem fr. o. m. den 1 junuari 1973 skulle utgå avkommunens kostnader för lön och sociulu förmåner åt dagbarnvårdare efter avdrugför influtnu föräldruuvgifter, att beslutude om ändrude bestämmelser förstatsbidrag till fumUjedughemsverksumhet, innebärunde att nu gällandekvotregel slopades i syfte att stimulera tillkomsten uv barntillsynsplatser. Bidrag till driften av barnstugor, m. m. 2. motionen1972:485 av m.fl. (m) vari yrkats utt riksdugen hos Kungl. Muj:themställde om slopunde uv kvotregeln för utgivunde uv stutsbidrug till kommunulfumUjedughemsverksumhet, 3. motionen1972:1003 uv fm Duhl m.fl. (s) vuri hemställts utt riksdugen skulle uvslå denav Kungl. Maj:t förordade ändringen i grunderna för bidrag tUl kommunulufumiHedughem, 4. motionen 1972:1024 uv . (vpk) vuri hemställts utt riksdugen beslutude utt bibehållu bulunsregelnom utt stutsbidrug endast skulle utgå för så mångu fumiHedughemsplutser sommotsvurude untulet burnstugeplutser i kommunen. 1. beträffunde grundernu förbidrug till kommunulu fumiHedughem, såvitt uvsåg bulunsregeln, sumt medelsunvisningen att riksdugen med bifall till Kungl. Muj;ts förslug och med uvslug på motionen 1972:1003 och motionen 1972:1024 u) godkände den i stutsrådsprotokollet förordude ändringeni nämndu grunder utt gällu fr. o. m. den 1 junuuri 1972, b) till Bidrug till kommunulu fumiHedughem för budgetåret1972/73 anvisade ett förslagsanslug uv , 2. beträffundegrunderna för bidrag tUl kommunulu famiHedaghem, såvitt uvsåg kvotregeln, uttriksdugen skulle uvslå motionen 1972:119 i motsvurunde del och motionen1972:485, 3. beträffundegrunderna för bidrug tUl kommunulu fumiHedughem, såvitt uvsåg bidrugsprocenten,utt riksdugen skulle uvslå motionen 1972:119 i motsvurunde del. 7. beträffunde grundernu förbidrug tUl kommunulu famiHedughem, såvitt uvsåg bulunsregeln, sumt medelsunvisningen uv () och fm Murklund (vpk), som unsett att utskottet under 1 bort hemställa, att riksdugen i uniedning uv Kungl. Muj;ts förslag samtmotionen 1972:1003 och motionen 1972:1024 a) gav Kungl.Maj;t till känna vad reservanterna anfört, b) till Bidrugtill kommunulu fumiHedughem för /73 unvisude ett förslugsunsluguv , 8. beträffundegrundernu för bidrug till kommunulu fumUjedughem, såvitt uvsåg kvotregeln, av herrur Gustuvsson i Alvestu (c), Humrin (fp). i Öskevik (c), Andreusson (c), Äkeriind (m), i Mulmö (m) och Romunus (fp), som unsett utt utskottet under 2 bort hemställu, utt riksdugen med bifull tillmotionen 1972:1 19 i motsvurunde del och motionen 1972:485 guv Kungl. Muj;ttill kännu vud reservunternu anfört, 9. beträffunde grundernu för bidrug till kommunulufumiHedughem, såvitt uvsåg bidrugsprocenten, uv herrar i (c), (fp).Lursson i Öskevik (c), Andreusson (c) och Romunus (fp), som unsett uttutskottet under 3 bort hemställu, att med bifull till motionen 1972:119 imotsvurunde del guv Kungl. Muj;t till kunnu vud reservunternu anfört. SumhäUets bamtUlsyn är nödvändig för utt viskuU kunnu förverkligu målet jämlUchet mellun män och kvinnor. För attkvinnornu skull betruktus som en likvärdig urbetskraft är det nödvändigt utt desom önskur, både män och kvinnor, hur möjlighet utt hålla kontukt medförvärvslivet även när man har små burn. Fortfurunde finns det, som vi ulluvet, ett mycket stort otillfredsställt behov uv barntillsyn. Dettatrots utt det hur skett en icke oväsentlig utbyggnud uv servicen på det härområdet. Jug skall lämnu en pruktisk illustrution tUl hur det här kun fungeru. hemkommun Sollentunu hude vi tidigure 600 burn idughems-kön. Sedun 1967, när kommunen fick en ny ledning, hur untalet platser idaghem, fritidshem och fumiHedughem mångdubbluts, men är kön uppe i 1 000burn. Det är uUtså en större kö än vi hade, när vi i stort sett inte hade någradaghemsplatser. Det beror helt enkelt på att människor vet att nu lönar det sigutt unmäla sig till kön. har ocksä den kvinnliga förvärvsintensitetenökut väsentligt. hur vi uv mycket sturk utbyggnud,procentuellt sett -det är inte så svårt, när mun hur ett lågt utgångsläge -kommit in i ett något kärvure läge för burntUlsynen. I mångu kommuner är mun nutveksum, om mun kun fullföHu utbyggnudsplunernu. Mun höjer avgifterna mycketstarkt. Det finns risk för att fumidedughemsverksumheten, som på mångu håll hurvarit det där dragspelet som man kunnut unpussa med hänsyn tUl efterfrågan, nustramas åt, därför att också den har blivit gunsku dyr. Det är skälet till uttvi vill hu högre stutsbidrag. Folkpurtiets representunter i socialutskottet huri år liksom reserverat sig för högre stutsbidrag till driften uvburnstugor. Men säger någon, och det har också sagts här i dugtidigure uv fumideministern, utt bidruget hur ju höjts, nämligen i höstus. Ju,det är visserligen riktigt, men det vur ju kompensution för kommunernus ökadekostnuder för bostudstillägget. Det frumhölls ju i höstus. Hur man glömt detnu? Jug hur trots försök inte kunnut hittu någon hänvisning istutsverkspropositionen tUl utt den här höjningen skulle vuru en kompensution.Nu verkur det som om man ville framställa det som att vi, eftersom vi nu hurhöjt bidruget till dughem, därmed skulle ha uppfyllt de önskemål som harframställts från många håll. Det är jumed förlov sagt en något enkel bokföring. Till önskvärdheten av en utbyggnad av barntillsynen kommerockså nu de effekter uv murginulskuttetyp som de nyu uvgifterna i mångukommuner medför. Enligt Kommunförbundets rekommendution hur man en starktinkomstgraderad skalu, som bidrur till utt mångu människor säger att det intelönur sig att öka sin arbetsinsats. Därför vore det önskvärt, som folkpartietsordförande har påpekat, att mun övergick till en enhetligdaghemstuxu. Men det är självklurt utt den Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. 5 protokoll 1972. Bidrag till driften av barnstugor, m. m. inte fårbli för hög, och det är ytteriigure ett skäl för utt höju stutsbidruget. Lundsorgunisutionen hur krävt ökut stutsbidrug, senust vidsin kongress förru året. Det är ju ekonomiskt motiverut, eftersom dughemmen förstaten är en lönsam affär, medan de för kommunerna fortfarande innebärnettokostnader. Det har bl. a. visats i en bok som LO har gett ut. Man kanfråga sig och den frågan kan det kanske vara särskilt motiverat att ställatill , som bmkar föra LO:s talan i dessa frågor; Är LO nöjd medden höjning som gjordes ? Eller hur länge vill LO vänta på nyautredningar innan man på nytt kräver en höjning av statsbidraget? FamiHedaghemmen är oundgängligen nödvändiga i dagenssituation. De mellan 40 000 och 50 000 daghemsplatserna räcker ju inte på långtnär. FamUjedaghemmen har moturbetuts av socialdemokraterna under mångu år. TUlslut tUlsuttes en utredning som vi hude krävt, och vi fick sedun stutsbidrugtUl fumidedughemmen. Dugbumvårdurnu hur också fått en bättre ersättning. I den ledure i Aftonbludet som jug citerude tidigure finnsmångu intressunta tankar. a. framhåller man att "dagmammorna har vuritfmktunsvärt underbetuldu. Ingen hur brytt sig om deras umbition att ge små barnen ullsidig och näringsrik kost, något som verkligen kostur en hel del pengar".Dettu sugt upropå Skärholmsdemonstrationernu. Det hur skett en förbättringgenom att dagbamvårdarnu sent omsider hur fått ett avtal, men det har ocksålett tUl utt fumidedughemmen hur bhvit en dyrure tillsynsform. Det i sin turökur ungelägenheten uv utt även där stutsbidrugen höjs. I en reservution frånfolkpurtiet och föreslås att bidraget skall höjus till frånnuvurunde av kommunernas kostnuder. Det skulle motsvuru åtminstoneden höjning uv dughemsuvgifternu som genomfördes i höstus, och som vi för vårdel viU göru till en reell höjning genom utt också ge kommunernu kompensationpä unnut sätt för de ökude bostudstilläggen. Det hur riksdugen tyvärr justuvslugit, men det hindrur inte utt det kun vuru motiverut utt höju bidrugentill fumidedughemmen. Reglernu för stutsbidrug kvotregeln och bulunsregeln -hur också under hela sin existens varit föremål för kritik. De hur lett tillutt mångu kommuner som skulle hu behövt bidrugen inte hur kunnut utnyttju dem.Nu hur fumideministern till en del tugit intryck uv kritiken, och det ärnuturligtvis bru. Det är buru synd utt vissa av fumiHedughemmens motståndureinte ger sig utun vill gå emot fumiHeministern som har kommit på bättretunkur. Något skrattretande är det argument som unförs för utt hukvur reglernu, nämligen utt det pågår en utredning. Det urgumentet duger intelängre, i vade fall inte på famidepolitikens område. I höstus gjorde man ju dettill dess gunsku ovunliga utt mun beställde en PM från en utredning och lade innehålleti denna PM till grund för beslut som kostade 300 midoner kronor, utan attutredningen egentligen hade tugit ställning till promemoriun. Då kun mun intenu hävdu att vi måste invänta barnstugeutredningens betänkunde, i synnerhet somdet inte ingår i utredningens uppgift utt ta ställning tUl självustutsbidrugsreglernu, såvitt jag har förstått. Jug tycker utt det är utmärkt, dettu som hände i höstus.Det gjordes klurt att mun inte bura kun hänvisu tUl utredningur när mun vUlförhindru genomförundet uv viktigu beslut och viktigu reformer. Det bör intevuru så utt regeringen kun begruvu den enu frågun efter den andru genom utthänvisa dem till utredningur. Är det någonting som är angeläget bör man hundluoch sedun får mun vidta justeringar när utredningen blir färdig. I detta fall borde det vara så mycket lätture. Det är väländå inte någon som tänker sig utt dessu regler kommer utt överlevubehundlingen i utredning och remissyttrunden, när mun skall konstruera detstutligu stödet till framtidens barntUlsyn. Varken den regel som avskuffu eller kvotregeln, som hon inte vill uvskuffu, kommer utt hu någonpluts i det frumtida bidragssystemet. Det tror jag de kan intyga som i det praktiskalivet försöker att tillämpu dessu mycket krångliga regler. Därför är det likubra utt tu bort dem med detsummu. Då kun vi ändå ge de kommuner ett gott stöd som i dugkämpur med storu svårigheter utt hållu uppe dennu viktigu tillsynsform med dekostnuder och de ullmännu ekonomisku bekymmer som mun hur.