prot · FV09115 · 1972-12-31 00:00:00 — 1. att Kungl.Maj:t utfärdade en normahnstruktion för de statliga utredningarna ochrekommenderade att utredningarnas faktamaterial offentliggjordes på ett tidigtstadium av utredningsarbetet samt att offentliga utfrågningar borde utgöra endel av utredningens arbete, 2. att en översyngjordes av det statliga remissväsendet. att motionerna 1972:101 samt1972:291 såvitt avsåg hemställan i punkterna A 1 och 2 inte föranledde någonriksdagens åtgärd. Reservation hade avgivits av herrar i Luttra (c),(), i (m). Fiskesjö (c). i (fp), Schött (m)och Mohn (fp), vUka ansett att utskottet bort hemstäUa, att i anledning av motionerna 1972:101 och1972:291 såvitt avsåg hemställan i punkterna A 1 och 2 skulle hos Kungl. Maj:tanhålla att en parlamentarisk arbetsgrupp gavs i uppdrag att granska detstatliga utredningsväsendet och utforma regler för detta i enlighet med vad somanförts i reservationen och i motionerna. Vi har avlyssnat växelsången i enseglivad långkörare på denna svenska nationalscen. Även i betänkande nr 36, som äruppe till avgörande, behandlas en åtminstone temporär . Under ettantal år har från oppositionens sida krävts en översyn av det statligautredningsväsendet. Kravet har avvisats av den socialdemokratiska majoriteten- nu i föhd - med hänvisning till grundlagberedningens arbete. 1970 och1971 förutsatte utskottsmajoriteten att det kunde förutsättas attgrundlagberedningen: "skulle pröva väsentliga med utredningsväsendetsammanhängande frågor utan särskilt initiativ från ". I årföreligger grundlagberedningens slutprodukt, och var och en kan konstatera, attden inte innehåller något om utredningsväsendet. Men utskottsmajoritetenfortsätter av bara farten att avstyrka de föreliggande motionerna medhänvisning till grundlagberedningens förslag. Det är något underligt. Man bordehitta på något nytt motiv för avslag. Vi som reserverat oss menar att det är hög tidför en översyn. Utredningsväsendet är ju en ganska vildvuxen företeelse sommärkligt nog egentligen aldrig varit föremål för någon mera övergripande analysfrån statsmakternas sida. Ett sådant här krav från reservanterna skall naturhgtvisinte uppfattas som ett utslag av en negativ inställning till utredningsväsendetsom sådant. Det är bra att samhällsfrågorna penetreras ordentligt Innan de blirföremål för beslut. Syftet med de motioner som väckts och den reservation somfinns i betänkande är i stället att slå vakt om viktigavärden i utredningsväsendet, värden som tycks hotade samt att sökaytterligare förbättra och effektivisera utredningsväsendet. Det vi uttrycktsärskilt bekymmer över och bl. a. vill ändra på är den bristande samordningenav utredningsverksamheten, en konstaterad minskande andel parlamentariker iutredningsmaskineriet och en ökad tendens till att förlägga viktiga utredningarinnanför kanslihusets insynsskyddade dörrar. Jag ber, herr talman, med detta få yrka bifall tillreservationen, avgiven av i Luttra m. fl. Det statliga utrednings- och remissväsendet Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandhngar. Antalet ny tillsatta utredningar har ökat.Den genomsnittliga arbetstiden för en utredning har ökat. Utredningsarbetetinom kanslihuset har ökat. Kostnaderna för utredningsväsendet har tiodubblats Det statliga utrednings- och remissväsendet de senaste20 åren. Andelen riksdagsmän i de offentliga utredningarna har minskat. Dettaär obestridliga fakta som enligt vår mening motiverar en översyn av detstatliga utredningsväsendet. Bortsett från dessa fakta är vi på ett antalpunkter kritiska mot regeringens sätt att använda utredningsväsendet. Regeringen struntar ofta i utredningsönskemål.Det har vi ju fått exemphfierat. Regeringen struntar ofta i att verkstäUa enhälligautredningsbetänkan-den. Regeringen struntar ofta i att aUs använda sig avutredningsväsendet i viktiga frågor. Regeringen struntar ofta i värdefulla initiativ iriksdagen under hänvisning tiU utredningar som pågår. Vi känner av dessa skäl alltså dels de fakta som går attfå fram om utredningsväsendets förändringar, dels den värdering vi gör avregeringens sätt att utnyttja utredningsväsendet - en oro för vad som håller påatt hända med utrednmgsväsendet. Av de skälen har vi önskat en samlad översynav utredningsväsendet i form av en parlamentarisk arbetsgrupp. Det är det endakrav som framförs i reservationen, och jag kan i likhet med barauttrycka en förvånmg över att man upprepar argumentet , där det sadesatt man inte skulle föregripa grundlagberedningens förslag genom några åtgärderfrån sida. går ju grundlagberedningen inte längre att hänvisatiU. Jag vill, herr talman, nöja mig med detta och i övrigthänvisa till de motiv för ett bifall till reservationen som justhar lämnat. HerrSCHÖTT (m): I moderata samlingspartiets samlade partimotion, nr 294,erinras om hur det svenska utredningsväsendet bygger på gamla traditioner ochintar en unik ställning i världen, dels på grund av utredningarnas noggrannhet,dels till följd av det omfattande faktamaterialets objektivitet. Emellertid nödgas man konstatera att utredningsarbetetunder senare år gradvis förändrats. Tyvärr i negativ riktning. Utredningarnahar i tilltagande utsträckning politiserats, allt oftare har de blivitexpertutredningar eller departementsutredningar med drag av renabeställningsarbeten. Detta innebär att oppositionens möjligheter att bidra medsynpunkter redan på utredningsstadiet minskat, vilket försvagatbeslutsunderlagets allsidighet. Den naturliga formen för beredning av stora ochprincipiellt betydelsefulla frågor bör vara parlamentariskt sammansattautredningar. Sådana bidrar till en värdefull insyn för oppositionen och till enmer vital politisk debatt och kan medföra mer samlande pohtiska lösningar avproblemen. Som en stark kontrast härtill står det olyckligaförfarandet då socialdemokraterna utan medverkan av övriga partierframlade förslag till, som man så stolt sade, vår tids största skattereform.Exemplet manar ej till efterföljd. 1 vårpartimotion hksom i och motioner behandlasdet nuvarande utredningsväsendets brister ganska utförligt. Liksom herrFiskesjö vill jag framhåUa utredningsväsendets stora värde. Vad vi önskar är enförbättring av systemet. Samtliga borgerliga ledamöter avkonstitutionsutskottet har ju också förenat sig i en anhållan om tillsättandeav en parlamentarisk arbetsgrupp med uppdrag att granska det statligautredningsväsendet och utforma regler för detta. Vi moderater anser det angeläget att en sådan översynsnarast kommer till stånd. Därför ber jag att få yrka bifall tiU reservationen. Det statliga utrednings- och remissväsendet HerrWICTORSSON (s): Vi har i vårt land ettparlamentariskt styrelsesystem, vilket bl. a. innebär att regeringen stödseller accepteras av en majoritet av ett eller flera partier i . Departier som inte ingår i regeringen bildar oppositionen. I ett renodlattvåpartisystem fungerar systemet på det sättet att regeringen utformar sinaförslag och oppositionen utarbetar sina alternativa förslag. 1 vårt land har viandra drag i styrelsesystemet som förändrar denna grundmodell. Vi har ettflerpartisystem och vi har bl. a. sedan gammalt ett offentligtutredningsväsende, där både regeringsparti, eller regeringspartier, ochoppositionspartier, eller oppositionsparti, är representerade. Vi har också -vilket förtjänar att noteras i den debatt vi för i dessa frågor - sedanförra valet en situation där regeringen bildas av ett parti som inte har egenmajoritet i . Mot denna bakgrund är det inte särkilt förvånande att detkan uppkomma olika uppfattnmgar om utredningsväsendets utformning, organisationoch verksamhet över huvud taget. Resultatet av de offentliga utredningarnaskall ju ligga som grund för regeringens förslag till . Det är därförsom regeringen måste ha rätten att besluta om utredningarnas utformning,dhektiv och sammansättning. kontroll över regeringens aktiviteter pådetta område utövas bl. a. i samband med den årliga dechargegranskningen,eventuellt genom att man tillämpar systemet med misstroendeförklaringar, ochslutligen vid de politiska valen av folket självt. I ett strikt parlamentariskt system skulle detnaturligtvis dessutom vara på det sättet att oppositionens förslag skulleutformas efter dess egna utredningar i syfte att redovisa för medborgarna dealternativ man har till den förda politiken. Hade man ett sådant renodlatsystem, skulle det klart framgå att utformningen av direktiv, utredningarnassammansättning och organisation är politiska ställningstaganden, somåterspeglas i det slutliga utredningsresultatet. har vi ett annat system,som jag nämnde inledningsvis, med flera partier som allmänt, liksom de storaintresseorganisationerna, bereds representation i de större utredningarna. Vi anser inom samtliga partier detta vara värdefuUt,eftersom det ger en insyn i utredningsverksamheten för olika grupperingar isamhället, och sannolikt har detta system haft en mycket stor betydelse för denpolitiska debatten i vårt land. Av mindre betydelse är kanske att systemetsannolikt också bidrar till att minska kostnaderna totalt för utredningsverksamheteninför de politiska besluten. Men vi har inte nöjt oss med detta, utan vi harkompletterat detta system med olika former av stöd till partierna. Vi harinfört stödet till Det statliga utrednings- och remissväsendet riksgruppernaskanslier, genomfört partistödet och inrättat upplysningstjänst.Också övriga informationsverksamhet kommer in när det gäller attbedöma dessa frågor. Allt detta är tUl för att aktivera insynen och denpolitiska debatten. Människornas ökade krav på information och påmeddelaktighet i den politiska beslutsprocessen kommer sannolikt att medförakrav på förstärkningar av dessa ohka verksamheter. Det här anförda får tjäna att visa att utrednmgsväsendetinte kan ses fristående från det parlamentariska styrelsesystemet och frånförfattningsfrågorna i allmänhet. Det är mot denna bakgrund som utskottsmajoritetenvill att skall ta upp dessa frågor i samband med behandlingen av denproposition i författnmgsfrågorna som vi får tillfälle att behandla under nästaårs vårriksdag. Då får vi möjlighet att vid samma tillfälle ta upp övrigaförfattnuigsfrågor och också frågorna om utredningsväsendet. Den här synpunkten understryks ju av det förhållandet attkonstitutionsutskottet inför den väntade grundlagspropositionen studerat dehär aktuella frågorna, bl. a. i och . Det här synsättet ligger förövrigt inte särskilt långt från de borgerliga reservanternas, eftersom dehemställt om att det skulle tillsättas en parlamentarisk arbetsgrupp, somskulle få i uppgift att granska utredningsväsendet. Såvitt jag kan förstå, ärdet ingenting som hindrar från att ta på sig uppgiftenatt vara den arbetsgruppen. Därmed vinner man också en hel del tid, när detgäller att diskutera de här frågorna, och det ligger också i linje med hur dethar fungerat tidigare. Jag behöver bara hänvisa till årets dechargegranskning,där det gjordes en genomgång av både utredningsväsendet och remissväsendet. Jag vill under hänvisning till det sagda yrkabifall till utskottets hemställan i betänkandet nr 36. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Jag känner inget större behov av att gå inågon längre polemUc mot i sak och ton mycket hovsamma inlägg.Det är bara på en eller möjligen två punkter som jag skulle vilja säga något. Om rent principiellt menar att regeringeninte skall böja sig för beslut, så har jag en annan åsikt. Jag anseratt regeringen skall efterkomma beslut, oavsett i vilka frågorbesluten fattas. Sedan verkade det på som om han varöverens med oss reservanter om att en översyn behövs. Det var snarastbeträffande tidpunkten och tillvägagångssättet som han ansåg att vi hade fel.Han menade att borde ta upp den här frågan ,när grundlagsfrågor kommer att behandlas. Jag har svårt att se att KU kan hinnamed att göra någonting i den här frågan i samband med behandlingen av ett såstort problemkomplex som de föreslagna grundlagsreformerna. Den parlamentariskagrupp som vi vill ha för att se över utredningsväsendet bör enligt min meningvara fristående och tillsättas möjligt. () kort genmäle: Jag tycker nog också att det var i huvudsakriktiga synpunkter som framförde. Vi skiljer oss kanske litetnär det gäller synen på de parlamentariska utredningarna eller kanske riktigarei synen på inflytande över utredningsväsendet. Där vill jag nog gåpå den linjen att man bör stärka inflytande jämfört med . Om detskall ske genom att man har fler av utsedda utredningar eller hur detskall gå till vill jag inte binda mig för. Sedan sade att i stället för denarbetsgrupp som vi vill ha kunde fungera som en sådanarbetsgrupp. Det får väl tolkas så, att man från socialdemokratisk sida kantänka sig att KU gör en vidgad analys, t. ex. i sambandmed dechargebehandlingen. Om så sker, tar jag det som ett fall framåt. Det statliga utrednings- och remissväsendet () kort genmäle: Även jag konstaterar att det är i fråga omtidpunkten för översynen som skiljer oss åt. Även jag uppskattade herrWictorssons anförande, som innehöll en del av intresse. Jag noterade också atthan underlät att kommentera mitt beklagande av det sätt på vilket den storaskattereformen bereddes. Jag tar det som ett medgivande från hans sida av attdet var ett olyckligt förfaringssätt och att någon upprepning inte är attbefara. () kort genmäle: Jag vill bara hänvisatill de debatter vi har fört i när det gäller övrigagrundlagsfrågor. Från majoritetens sida har vi samma synsätt i den här frågan:vi tycker att man skall behandla de frågor som sammanhänger medgrundlagspropositionen i ett sammanhang, och det får vi tillfälle till vidvårriksdagen. Då får vi se alla konsekvenser. Och självfallet, ,anser jag att vi skall ha en effektivt fungerande parlamentarism, som innebäratt regeringen har förtroende hos en majoritet i . Det förutsätter juhela mitt resonemang. FruERIKSSON i (s); Här hänvisas till revisorernas granskning avutredningsväsendet. Att vi granskar det beror på att det kostar en del pengar,och atl det är värt att se om det har utvecklats i den ena eller andrariktningen och om pengarna har använts så som de är avsedda. Vi tog där upp ett par ting, av rent praktisk natur.Avsikten var att undersöka om man möjligen kunde rationaliserautredningsväsendet, inte så att den enes eller andres inflytande minskadeseller ökades, utan man skulle undersöka om det kontorsmässiga arbetet ochanvändandet av experter skedde på det mest ekonomiska sättet. Sedan hade vi en annan synpunkt, och den kommer tillbakahär. Jag har själv här i tagit upp att jag har gjortiakttagelser - och även beräkningar för en del år sedan - av hur detparlamentariska inslaget i de i berättelsen redovisade kommittéerna harminskat. Jag anser att det är en försvagning. Det säger jag inte av den Det statliga utrednings- och remiss-väsendet anledningenatt jag anser att man utövar så särskilt stort inflytande om man är med i enutredning. Jag ser det i stället från synpunkten av en enkel riksdagsman, sominte kan sätta sig djupt in i alla frågor, men som kanske kan uppleva det sompositivt att få vara med i en utredning och där få se åtminstone något stortkomplex på nära håU. Vi har haft sådan praxis här i att vi har ansettatt de som har suttit i en utredning var hemma i den aktuella frågan. De harsvarat för exempelvis upplysningen ute i partierna i den frågan. Jag tycker detär bland det viktigaste att man har möjlighet att ute på fältet ha någon som ärinsatt i frågan och följer utvecklingen av de tankegångar som sedan kanske blirförslag här i . Jag har varit med i ganska få utredningar, men i desammanhangen har jag verkligen utnyttjats ute i partiet i mycket hög grad. Jagär inte säker på att jag gjort så stor nytta i själva utredningarna, men jaganser att man på det sättet förankrar i folkets medvetande vad som ligger bakomett visst beslut - och det tycker jag är av så stort värde att det är synd har minskat antalet parlamentariker i utredningarna. Om man sedan ser till det politiska inflytandet har viofta haft den känslan att det från socialdemokratiskt håll har varit parlamentarikernasom suttit i utredningarna, men vi har inte funderat ut vilken politiskuppfattning tjänstemännen eller de biträdande experterna haft. Hade vi gjortdet kanske vi funnit att inte de borgerligas representanter varit färre i antalutan kanske många fler än socialdemokraternas. Men den risken får man ta. Jagtycker ändå att man i utredningar skall ha med borgerliga representanter, somär parlamentariskt utsedda. i världen var det så att man ansågutredningens ledamöter bundna, men det har mer och mer blivit på det sättet attden som säger något i utredningen och binder sig där hoppar av fortare änkvickt sedan. Litet av den hederlighet som tidigare fanns har också försvunnit,tycker jag. Man hade ett helt partis sanktion för vissa tankar när partiet haften representant med i en utredning och jag tycker att också det varvärdefullt. Jag anser att den kritik som framförts är riktig och detfanns också med i revisorernas utlåtande - som säger att regeringen här interiktigt har observerat vilket värde det innebär både för parlamentarikernasjälva och, tror jag, också för regeringen att under utredningsstadiet få följaen fråga. Sedan kunde jag inte bh riktigt klok på vad ni som varituppe och talat egentligen menade. sade att utredningarna harpolitiserats. Jag uppfattade det som om menade att utredningarna haravpolitiserats. Jag anser atl det är av värde att parlamentarikerna, som ju ärpolitiska representanter, är med i utredningarna. Antingen vill man ha parlamentarikernarepresenterade, och då är det en politisk sammansättning, eller också vill maninte ha dem med, och då tycker jag att man missar någonting. Så det där var vällitet grumsigt tänkt, fast ni blev ju överens om en reservation. Här har nämnts skatteutredningen, och i reservationen stårdet att alla utredningar som inte är av utpräglat teknisk natur bör ha ettstarkt inslag av parlamentariker. Den allmänna skatteutredningen varsannerligen väl representerad från alla håll. Ingen kunde klaga på den sammansättningen. Allagrupper som borde vara med var också med. Resultatet blev för all del intebättre för det. Sedan kom emellertid familjeskatteberedningen. tvåpolitiska partier representerade genom parlamentariker. Jag beklagar att viinte också hade nägon representant från moderata samUngspartiet. Det beklagadejag redan då, och jag gör det nu också. Men det var en utredning sombetecknades som rent teknisk. Det är bra när man har parlamentariker från olika partier,det förlorar vi aldrig på. Det är den reprimand som jag vill ge regeringen ochhar givit den tidigare: Tag med representanter från partierna som sedan skallta ställning i , så att de dels känner alla premisser för det förslagutredningen lägger fram, dels kan följa de förslag som på grundval avutredningarna läggs fram i . Man kan vara hur kritisk som helst och hkväl vara en storanhängare av det system som vi har med utredningar. Det är starkt medutredningar. De får tid på sig. Vad har vi för tid när vi i ett utskott skallbehandla en fråga? Man är inte så fri där och man har på sig. Detär en väldig styrka både med utredningarna och med remissförfarandet påutredningarnas resultat. Det förfarandet får vi vara rädda om, även om detkostar mycket pengar det är värt sina pengar, menar jag. Om det sedan skulle inträffa att en utredning lägger framförslag som aldrig blir proposition skall man vara tacksam för det - det ärmycket som vi har sluppit den vägen. Förslag har utretts och man har funnit attde inte var mycket att ha; och man har kanske börjat se frågan ur en annansynvinkel. Det behöver inte vara så att varenda utredning skall resultera i ettlagförslag eller ett ekonomiskt beslut i . Det kan vara lika värdefuUtom det inte leder till någonting. Man behöver inte mäta utredningenseffektivitet efter detta. Det finns alltså, vill jag säga, en berättigad kritik meninte mot utredningsväsendet i och för sig. Det statliga utrednings- och remissväsendet HerrSCHÖTT (m): Det är möjligt att jag inte formulerade migså lyckligt. När jag talade om politisering av utredningarna avsåg jag framförallt att de inte var allsidigt sammansatta utan att det var en ensidig politisksammansättning av dem. Jag gläder mig över att höra att min uppfattning. Jag anser att den allmänna stora skatteutredning, som höllpå , var föredömligt sammansatt. Där fanns representanter för alla dedemokratiska politiska partierna men också från de olika organisationerna. Denarbetade, såvitt jag förstår, på ett utomordentligt sätt. Att dess produktsedan inte resulterade i någonting gladde sig i åt, jagbeklagar det. Den utredning som jag sedan berörde var inte enparlamentarisk utredning utan det förfaringssättet att socialdemokraterna ladefram ett stort skatteförslag, vid vars upprättande ingen utomstående hade fåttmedverka. Det var den stolta reform som skulle ge två tredjedelar avmedborgarna sänkt skatt. Vi vet nu resultatet. Jag är tacksam för den positiva inställning som här har deklarerat när hon understrukit hur värdefullt vårtutredningsväsende Det statliga utrednings- och remissväsendet Än engång vill jag understryka att det har ett utomordentligt stort värde, men attdet kan utformas bättre. Det är en översyn som vi alla här önskar. Det var ett övertygande inlägg som fruEriksson i gjorde, tycker jag. Får jag bara göra ett litetförtydligande av vad jag sade i fråga om det pohtiska inslaget i utredningarna;jag var ju kortfattad i mitt första anförande. Det är alltså på det viset att andelen riksdagsmän blandutredningsledamöterna har minskat. Jag har siffror på att den har sjunkit frånca av samtliga ledamöter till i utredningar tillsattapå . I den meningen har alltså det poUtiska inslaget minskat. Däremot är det inte säkert att det politiska inslagettotalt har minskat, eftersom utredningsarbetet inom departementen har ökat ocheftersom andra politiker än riksdagsmän i större utsträckning ingår iutredningarna, t. ex. sakkunniga från departementen. i (s): Sakkunniga i departementen skall vi väl interäkna som politiker. Jag har inte betraktat de konservativa experter som vibrukar ha i utredningar som politiker. Jag tycker vi skall räkna bort dem ochsom politiker se dem som är valda på politiska grunder och som redovisar sittarbete i politiska fora.Det räcker med att anmärka på att dessa inte ärtillräckligt företrädda. Jag håller med i , mendet är klart att det ändå finns ganska många sakkunniga ochdepartements-tjänstemän som går in som ledamöter i utredningarna och därföreträder regeringspartiet; det kan vi se en stor mängd exempel på. Jag avsågalltså inte experter, utan jag tänkte på folk från departementen som placerassom ledamöter i utredningarna. Ett mycket stort antal tjänstemän och sakkunnigafrån återfinns ju t. ex. i utredningar av mycket olikaslag. Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Luttra m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Fiskesjö begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 36 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservalionen av i Luttra m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ansvar för ekonomiskt förtal § 12 Föredrogs betänkande: Nr 38 i anledning av motion om utvidgning avtryckfrihetsförord-nmgens tiUämpningsområde Nr 19 i anledning av motion om utredning angåendedomarutbUdning-en Nr 20 i anledning av motion angående frigivningen frånfångvårdsanstalt Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 13 Ansvar för ekonomiskt förtal Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 21 i anledning av motion om ansvar för ekonomiskt förtal.