prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — väsentligtutt de tongångurnu pä nägot sätt kommer frum till dem som sysslar med dennaplanering. Dä det gäller den kommande utlokuliseringen får mun välhållu fust vid att regionalpolitiska synpunkter bör tillgodoses. Det kan sägasutt den utlokulisering som bestämdes 1971 innebur att en hel del av deämbetsverk som skulle flytta utlokuliserudes till undru relutivt stora städer.De inflyttnings- och utlokaliseringsorter som där föreslogs och fastställdesvar i stor utsträckning sådana städer som toppar listan över städer istorleksordning. En furu är utt en sädun utlokulisering kan föra med sig enutlokaliserings nackdelar utun utt sumtidigt föru med sig de fördelur som kunåstudkommus med en utlokulisering. Jag blev .glad över det yttrande i utskottets betänkundesom utskottets ordförunde untydde, dä hun sude att även andra orter än de somvar aktuella i anledning av propositionen kunde komma i fräga i sambund medkommande utlokuliseringur. Det skrev inrikesutskottet i vårus, och säger munatt utskottet vidhåller sin inställning . Eftersom jag försäkrar uttjug gUlur dettu utskottets uttulunde, vill jug sägu utt jug tror det vore bruom undru orter än de som vur föremål för utlokulisering förru året kunde bliuktuellu vid nästu utlokulisering. Det är klurt utt mun i förstu hund bör gynnaNorrlandslänen, och det är väl riktigt att också gynna sydöstru Götulund. Menmun bör kommu ihåg utt det finns även undra delar av vårt land, som under nupågående strukturförändring upplever samma problem som skogslänen och kanskeäven sydöstru Götalund upplever. I sumbund med utt dennu fräga behandlades förru året vurvi någru motionärer som väckte en s. k. byumotion som gällde L län. Dettu länligger i närheten uv ett mycket uttraktivt område, som drar bäde företag ochfolk till sig Örestadsområdet. Där hur man ungefär summu storstadsproblem somi . L län, som omsluter Örestadsområdet, påverkas i viss mån negativtav detta. Det är väsentligt att vid en ny utlokalisering även dettulän kommer i åtunke i ett blivunde förslug. Det ligger visserligen litet längreifrän men hur godu kommunikationer, en väl differentieradarbetsmarknad, goda utbUdningsmöjligheter och kan ge kvalificerad service. Dethur ullu förutsättningur för utt bli ihågkommet. Jug hur, herr tulman, inget särskilt yrkunde utöver vudsom frän folkpartihåli framförts tidigure, när det gäller dugens beslut, menjug vill liksom höju mm röst för utt dessu synpunkter måtte bli beuktude i ettkommunde lokuliseringsförslug. HerrWENNERFORS (m): När vi sedun beslöt en omlokulisering uvstutlig verksumhet, hörde jug tiU dem som vur tUl den grud tveksamma att deröstade emot förslaget. i sude sedun iett replikskifte utt det vur ett enigt och klurt beslut i utskott och riksdug,men där föll väl orden litet feluktigt. När vi futtude beslutet vur det 27riksdugsledumöter som röstude emot. I riksdugen vur ulltsä beslutet inte enigt. Liksom:[nångu undru konstuterade vi då utt ärendet vur bristfälligt berett,utt det suknudes underlug för en sumhällsekonomisk bedömning av förslagetsverkningar och att man inte hade tagit nägon större notis om de anställdassynpunkter och önskemål. Det är klurt att vi var några som var särskUtintresserade för den region från vilken utlokalisering skulle ske. Vi hadefunderingar om vilka konsekvenser förslagets genomförande skulle få förStockholm som huvudstad och ekonomiskt centrum och om hur återverkningarnakunde bli för helu . 1 det här summunhunget är det mångu som tulat om för ossvilket värde som skulle liggu i att trycket pä lättade. Viär självu helt pä det kluru med att det är mycket angeläget utt vi får enbuluns inom lundet och utt tillväxttukten i den här regionen kruftigt dämpus.Det är ocksä mycket som tular för att vi blir bönhörda. Befolkningstalet iStockholm har under de senuste åren sjunkit och kommer under ett untul årfrumöver att ytterligare sjunka. Det finns, som nämnts tidigare, tecken somtyder på att en minskning uv untulet industriurbetsplutser med 2030 procentkun väntus under de närmuste åren. För övrigt tror jug dock inte utt man dämpur trycket päStockholmsregionen genom utt flyttu ut ett untul ämbetsverk. Ett tommmuppkommer visseriigen temporärt, men det blir ett tomrum som untingenmyndigheternu självu eller undra kommer att fylla, därför utt ingen villuccepteru den kupitulförstöring som det skulle innebäru utt inte utnyttju debyggnuder som blir lediga. En del uv dem är ju också om jug inte tur fel -ganska moderna. Dä hur syftet med utlokuliseringsätgärdernu gätt om intet ochbara väUut flyttningskostnuder och förluster genom en effektivitetsminskning.Dessu föriuster är inte sä obetydligu. Bura för nägra verks räkning rör det sigom åtskilliga miHoner. Man skall vura bra hårdhudad för att inte ta intryck avde kostnadssynpunkter som kommit fram sedan beslutet fattades. En stor del av den berörda personalen upplever dagenssituution som hopplös. 1 utredningen, propositionen och utskottsbetänkundettulus det om generositet, välvilja och omtanke. , många månader efterriksdugens beslut, hur inte mycket gjorts för utt infria dessa löften. Jug hur frumför mig ett brev från berördapersonalkutegorier som exemplifierur hur man känner det. Man nämner bl. a. uttmångu fumUjemedlemmur icke hur unsett sig kunnu deltu i de besöksresor somunordnats till utlokaliseringsorten, emedan en arbetsgrupp inom finansdepartementetgivit verkscheferna direktiv om utt ej betulu sådunu kostnuder som t. ex.förlorad urbetsförtjänst, burnvukt osv. Mun nämner också utt en del avpersonalen har sökt och erhållit arbete hos myndigheter som ej flyttar fränStockholm. Fleru har hindrats utt byta urbete uv sinu verkschefer genom utterforderligu tjänstledigheter ej beviHats. Vidare nämner man attförhandlingarna med avtalsverket icke synes bli slutförda inom överskådlig tid.Jag förstår utt dessu människor upplever situutionen som hopplös. Det mest olyckliga, som jag ser det, är att slå sönderSvea rikes förvultningsupparut. Det är principiellt felaktigt att splittra denadministrativa huvudorten i ett land. Vad innebär det ? Vad innebär detför kansHhuset och regeringen? Vad innebär det för den administrativa Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Vad innebär det för oss undru som unser att en balanseradoch jämn maktfördelning är nödvändig i den typ uv samhälle som Sverigerepresenterar? En mycket väsentlig fråga ur politisk och demokratisk synpunktär vad detta innebär för regeringens inflytande och makt. Lika väsentligt voredet att fä veta i vilken grad frågan om regeringens makt har påverkat heladetta ärendes handläggning. Jag förstår de människor som undrur vud som ligger bakomdet som håller på att ske. Jag förstår dem som t. o. m. talar om en hetskumpunjmot och . Jug förstår bitterheten och sorgen hos detjänstemän och deras famiHer som råkat komma i vägen för denna hetskampanj. Endämpning av expansion pågår ju, och alla partier står bakomdessa strävanden. Det vore lyckligt för alla berörda om vi åtminstone sluppehetskampanjen och denna beklagliga Stockholmsfientlighet. Jag vill sluta med en påminnelse. Människornapå , i , i och i hur också en hembygd. I dettaanförande instämde (). () kort genmäle: Jag skall inte ta upp någon principielldiskussion. Redan i mitt första inlägg sade jag att jag unser utt vi fär väntumed det. Efter det att jag hört herrar Wennerfors och Ullstenfinner jag faktiskt en fråga berättigad, nämligen om de är beredda att riva uppdet beslut som fattats. har redan svarat att det vore en dumhet.Herr Wennerfors sade att man inte skall slå sönder förvaltningsapparat,och jag vill säga att skall en sådan inställning göra sig gällande vid denfortsatta utlokaHseringen misstänker jag att den regionalpolitik som vi skallföra här i landet kommer att misslyckas katastrofalt. i (c): Låt mig först ta tillfället i akt att göraett bestämt avståndstagande från och ' filosofinär det gäller de här frågorna. I en motion tUl årets riksdag har jug begärt uttSkellefteå vid en kommande utlokalisering av statligu verk och institutionerskall Uiåg-kommas. Och detta är ju så blygsamt som man egentligen kan uttryckasig. Det yrkandet går emeUertid tillbaka på ganska auktoritutivu uttalanden,bl. a. från regeringshåll. Utskottet har inte velat gå in på frågan om ortsvulet. Jagkan inte hjälpa att jag tycker att försiktigheten förefaUer väl sä markerad.Tidigare har man i inrikesutskottet inte dragit sig för att uttalu konkretuuppfattningar. Inte minst mot bakgrunden av uttalade näringspolitiskasynpunkter när det gäller vissa orter inom stödområdet hade en klar och positivståndpunkt från utskottets sida i denna fråga enligt min mening varit naturligoch nödvändig. Låt mig citera nägra rader ur en skrivelse från 23företagare, större och mindre, i . Den har också presenterats förregeringen. "De problem som vi här tagit upp har accentueratsgenom det sätt varpå SkeUefteå klassats i det regionulpolitisku progrummet.Optimismen inom näringslivet som vurit en grundläggunde fuktor bukom denindustriellu expunsionen i vär region kun lätt förbytus i pessimism. Det ärvisserligen sant att regionen utveckluts positivt, tuck vare denframgångsrika industrin. Detta fär dock inte tugus till intäkt för uttSkellefteregionen kommer på mellunhund i dennu frägu, som ju hänger intimtsummun med högskoleenheten", som hur vursluts om. Fuktum är utt industriutvecklingen inom ,trots vud som står i nämndu skrivelse, under det sistförflutnu året harkurukteri-seruts UV en viss stugnution. Det är betecknunde utt Västerbottenslän var det enda av Norrlandslänen som hade en markeradbefolkningsminskning. Mot bakgrund av en tidigare mycket positivföretagsutveckling inom är det djupt olyckligt ifall enstagnation nu skulle bli bestående. Skellefteregionen har i motsats till Umeåoch inte heller den automatiska utveckling inbyggd som ligger iförekomsten av offentlig förvaltning. Detta är ett allvarligt observandum, och jag vill, herrtalman, med stöd av det jag här har anfört yrku bifull till motionen 1464,vilket innebär utt behovet uv en större differentiering uvnäringslivsstrukturen inom norru delen uv understrykes. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet I frägun om domänverkets lokulisering villjug helt instämmu i utskottets yttrunde. Fulun-Borlängeregionen måste vuru enutmärkt huvudort för verket i frägu. Regionen är också väl mstud utt tu emotdennu utlokulisering, och efter principbeslutet förru året hur ytterligure stegtugits för utt mun där skuU vuru beredd utt kluru den service och det som iolika avseenden i övrigt krävs av en lokaliseringsort. i , som pläderar för ,uttalar att Falun-Borlängeregionen, om den nu inte får domänverket, senareskulle kunna få någon annan utlokulisering. När det gäller stutliguverksumheter UV oliku slug hur Dulurnu regelmässigt blivit utun. "Senure" hur ulltid vurit lösenordet när dettu motiveruts, inte minsthär i , och det är det som nu än en gäng upprepar. Länetkan inte bara leva pä löften. Vi mäste ha positiva resultat. Det är avgörundeför vud som i övrigt skull händu med regionen, och en ändring i dug uv förruårets beslut om lokulisering uv domänverket till Fulun-Borlängeregionen skullebetruktus som ett misstroende mot länet som sådunt. Jug skuUe kunnu tu upp ytterligure uspekter idettu storu frägekomplex, men jug vill nöju mig med det sugdu. Jug tyckteemellertid utt det funns uniedning utt understryku, utt det dennu gäng inte färbli så utt de löften som förru årets riksdug guv till Dulurnu tus tillbuku. Vud mun än tycker om utlokalisering avstatliga verk frän , mäste man väl i ullu full vuru enig om uttfjolårets beslut stär fast och inte på detta studium kun rubbus. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet heltonödigt med en sukdebutt här i dug, och jug skull inte ge mig in på en sådun. Anledningen tUl utt jug har begärt ordet var bara att ettav skäl för att yrku bifuU tUl den reservation, i vilken detförordas att domänverket skull föriäggus tUl i stället för tUlFulun-Borlänge, synes mig vura minst sagt tviveluktigt. sägernärnUgen, att en utlokalisering tUl av domänverket är felaktigbl. a. därför att den inte skulle skapu några nyu urbetstillfällen som lösersysselsättningsproblemen där. Men, , vur någon unnunstuns hur utlokuliseringuv stutliga verk frän den effekten? Det är precis samma suk var manän lägger dem: man flyttar folk frän och mun tUlför den undru ortenytterligure skatteunderiag och verksumhet, men mun löser ingusysselsättningsproblem där. Och om verkligt diskutublu tes skullevuru riktig - vilket jug unser utt den inte är - skulle detlokuliseringspolitiskt och sysselsättningsmässigt vuru helt meningslöst uttflyttu ut nägot endu verk frän till nägon ny stutioneringsort. Jag yrkar bifull till utskottets hemställan. Man skall väl inte förvånas över någonting,särskilt inte i detta hus, men nog hude mun väl trott utt förra åretsriksdagsbeslut låg fast och utt vederbörunde myndigheter också hude utt rättusig därefter. hur det väckts motioner om upphävunde av beslutet i vadgäller nägra delur av det s. k. paket som bestämde sig för . bilden kommer dä frågun om domänverkets förläggning. i Stockholmhur yrkut utt beslutet i den delen skull upphävus och utt verket i stäUet skullföriäggus tUl . I anslutning till motionen om detta finns det enreservation som går pä samma linje. Jag är fuktiskt förvänud över motionärensställningstagande liksom över reservantens, och man frägur sig vud som vuritvägledunde för derus uktivitet pä den här punkten. Mun kun väl dunkelt una vaddet kan vara, men jag skall inte dru upp någon diskussion kring det utan bara sägaatt jug är ytterst förvänud över den uktivitet som i det härsummunhunget hur utövut. Det finns ingen rimlig grund för de påståenden som hungör sig skyldig till. Det kun kunske vara tillräckligt utt med dessa ord slåfust utt vill mun verkligen göru någonting för den region som jug representerurså måste mun ta det första steget. Jug anser att dettu förstu stegtog 197 1. Med detta ber jug att få yrka bifull tillutskottets hemstäUun. I dettu unförunde instämde () och herrFredriksson (s). HerrOSKARSON (m) kort genmäle: Jag vUl bara konstatera att min uppfattning att domänverket bör förläggas tUl inte på någotsätt är ny. Reservationen är aUtså enbart en uppföHning av vadjag anser varu rätt och riktigt. Hur är det inte på något sätt frågu ommisstroende mot Dulurnu, ubsolut inte. Jug har ingen anledning att hysa nägonsådan. Reservationen är helt och hållet grundad på de sukförhållunden somsummunhänger med domänverkets verksumhet. Skogsbmkets och skogsindustrinstyngdpunkt ligger i södru . Vi hur ull uniedning att verkligen se uppmed värt skogsbmk och de problem som det kämpar med såväl påinrikesmurknuden som på utrikesmurknuden. Därför bör vi inte tyngu domänverketmed ytterligare kostnuder och problem. Verket behöver fä inriktu sig helt ochhållet på de problem som redan finns och som är storu. Där behöver domänverketfå lov utt sättu in sina resurser och krafter. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet i (fp): Med anledning av vad sade nyssvill jag ändå framhålla att är ett av de mellansvenskaskogslänen med betydande verksamhet på skogsnäringarnas område, och det börinte vara annat än ett plus när det gäller att förlägga domänverket dit. Vi hade en sakdebatt , där man vägde skälen för ochemot olika orter som i och för sig kunde anses vara jämförbara. Vid denslutliga bedömningen kom man fram till att de regionalpolitiska skälen ändåvägde över, och det var anledningen till att man beslöt att förläggadomänverket till Falun-Boriängeregionen. De regionalpolitiska skälen har likastort värde som de hade . Här har sagts tidigare att det behövsrejälu tug för i lokuliseringspolitiskt uvseende. Det kun ju dåinte vara något tag i den vägen, om nu skuUe riva upp ett beslut somden fattade , när just den lokaliseringspolitiska uspektenbedömdes hu ett så stort värde. Jug tror också utt det är riktigt utt detbetyder en hel del för dennu region och för länet som helhet. Det är eninjektion som för med sig följdverkningur ur sysselsättningssynpunkt. Dettu ärockså ett uv skälen till utt vi i har en så entydig uppfattningi denna fråga. Det hur sugts tidigure uv tre talare från länsbänken, och jagkan instämma i vad de har frumfört. För mig är det klurt att det beslut som riksdugen i fjolfuttade bör stå fust. Det finns ingen uniedning utt i dettu läge rivu upp detbeslutet. I betruktur vi avgörandet som ett avgörande avmycket stor betydelse. Skulle det gå emot länet skulle det som också tidiguresagts här av nägru tulare betraktus som ett misstroende för länets del. Vi hur ullu fömtsättningur utt tuemot domänverket. Det är riktigt utt mun i dettu sammunhung stär fust vid detbeslut som futtuts tidigure. Jug kun instämmu i utskottets uppfattning i dennufrågu. HerrPERSSON i (s); Jag vUl erinra om att jag förde sammaresonemang . Det är naturiigt att man från dalabänken i detta lägeresonerar som man gör. Men jag konstuterar då att man lägger en enda aspekt påproblemet, och det är att man har blivit lovad och då skall man ocksä få detsom 3* protokoll 1972. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet lovats.Man menar att ett beslut skall infrias tUl varie pris, hur det än är funtat. Fär jug stäUu mot dettu litet gruppolitiksom inte är gmppolitik. Jug tror utt om våra samhällsforskure skulle studerusvensk fuckföreningsrörelse och se hur den hur reugerat inför näringspolitikoch rationuliseringsfrägor, skulle mun finnu utt knuppust nägra förbund ochderas medlemmar har vurit meru uktivu och positivu än vad skogsnäringens folk,och deras tre förbund, varit när det gäller utt se till utt utformu ochupprustu skogsnäringen så utt den effektivt kun skötu sin uppgift ochkonkurreru på världsmurknuden. Jug erinrar om de stora debatter vi huft omskogsnäringen och mycket, mycket unnut. hur i flerudecennier huft som en huvudlinje utt slåss i näringspolitiska frågor efter somvi bedömer det mycket och erkänt framsynta linjer. Men när man hur denna positivu inriktning, när mun ber uttmedlemmur skull tu konsekvensernu i form uv nedluggningur utrutionali-seringaroch ullt möjligt, får mun helt plötsligt upplevu utt mun i en väsentligstruktur- och rutionuliseringsfrägu i vår skogsnäring skull så utt säga böjusig för den enkla synpunkten utt det skull finnus skutte- ellermöjligen urbetsobjekt på viss plats i landet. Ändå inser vi utt viuppenbarligen kan skaffa sådana på annat sätt tidigare, , och effektivare,om vi buru bestämmer oss för det. Den reservution som jag tillstyrker och sombygger på en motion som jag är medundertecknare av tular för att dessumöjligheter skull ges på unnut sätt, och som jag hoppas . Därför tycker jag, herr talman, att de tre anförandenafrån daluhället här varit ulldeles för kunslomättude. Man hur inte riktigtförsökt att se allvaret, det näringspolitisku och sociulu uUvuret, i dennufrågu. Mun tur litet för lätt pä saken och genar förbi den. Men vi som ärsysselsatta i skogsnäringen, vi har inte den chansen. Vi fär dras med problemeti allu möjliga summunhung och tycker att vi kun få en handräckning frånriksdagen ocksä, utt vi kan få ett positivt stöd även i dennu frägu. Det ur detdebatten gäller. menur attvi av rent känslomässiga skäl talat för Dalurna. Vi har - jag har det i vuriefull - studerut både materialet inför fjolurets debutt och det som eventuelltkun vuru nytt inför årets diskussion i . Jag tycker, , attingenting hur kommit frum som ändrur den bedömning som en öveiväldigundemujoritet av riksdag ändå gick in för . Det är det som ocksåvarit avgörande for vårt yrkande här utt Fulun-Boriängeregionen skull bibehållussom lokuliseringsort. HerrPERSSON i (s); Alla vet vi med vilken ruelse fleru uv dessabeslut togs . Ällu vet utt vi går omkring och tulur med vurundru i bänkurnuoch är överens om att det här vur mycket tviveluktigt. Men vi hur på något sättfustnut i uppuruten. Jug tycker det är svagt av dennu riksdug utt med sakmuteriuletför ögonen inte kunnu ändru ett sådant beslut - det vore en styrka och inte ensvaghet att göra det. De tul som har håUits under denna punkt i dug - och ävental som har hållits i andra sammanhang -visar hur splittrad, tvehågsen ochorolig man är trots att man är överens om en sak, om jag har förstått det helarätt, nämligen att då förnuftsmässiga skäl tulur för en utflyttning skull mangenomföra den. Överläggningen var härmed slutad. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 1 av i m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägunde ja besvarad. Sedun votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 4 mom. B röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsupparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. C såvitt avsåg motionen nr 763 Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottets hemställun,dels reservutionen nr 2 uv i i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad Mom. C såvitt avsåg motionen nr 1464 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1464, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller inrikesutskottets hemställan i betänkande nr 5 punkten 4 mom. C såvittavser motionen nr 1464 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit nämnda motion. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Byskebegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav föHande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställun i betänkandetnr 5 punkten 4 mom. E röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 3 uv . Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummarens ledamöter ha röstat för ju-propositionen. Dåherr Oskurson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning gav föHande resultat: Fru andre vice talmannenNettelbrandt (fp) anmälde att hon avsett att rösta nej men av misstag nedtrycktja-knappen. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar och , ochförklurudes den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vUl att kummuren bifuUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 4 mom. F röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhur kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklurades flertalet uvkummurens ledumöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föHanderesultat: Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 5 av herrar i och Rimås, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iArvika begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Uppskov med realisationsvinstbeskattningen av egnahemvid flyttning till annan ort Den som vUl att kummuren bifaUer inrikesutskottets hemställun i