prot · FV09143 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en början av herr förste vicetalmannen. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. § 1 Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbmksfastighet, m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 67 i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1972:120 med förslag till lag ora ändring i kommunalskattelagen(1928:370), m. m. järate raotioner. I proposition 1972:120 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför , föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag omikraftträdande av lagen ora ändring i koraraunalskattelagen (1928:370), 3. lag ora ändringi förordningen (1951:793) om skyldighet för vissa idkare av jordbruk ellerskogsbruk att föra räkenskaper såsom underlag för taxering. 4. förordning omändring i förordningen (1951 ;763) angående beräkning av statlig inkomstskattför ackumulerad inkomst, 5. lag om ändringi taxeringsförordningen (1956:623), 6. förordning oraändring i förordningen (1959:129) ora uppskov i vissa fall med beskattning avintäkt av skogsbruk, 7. förordning omändring i förordningen (1954:142) ora taxering för inkorast av raedel, sorainsatts å skogskonto. Beträffande propositionenshuvudsakhga innehåll anfördes bl. a. följande: "I propositionen föreslås en allmän, successivövergång till bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighetsamt reglering av hur posterna i den första balansräkningen skall bestämmas. Vidare föreslås ändrade avskrivningsregler vidinkomstbeskattningen för jordbrukets driftbyggnader. De föreslagnabestäraraelserna, sora i stort överensstäramer med vad som gäller förrörelse- och industribyggnader, syftar till att bättre anpassa gällande reglerefter företagsekonomiska principer. Förslaget innebär bl. a. en ändrad gränsdragningraeUan vad som skattemässigt skall hänföras till byggnad, raark ochinventarier. Byggnadsavskrivningarna förslås fortsättningsvis få ske eftersärskild plan med rätt till primäravdrag på nyinvesteringar iekonoraibyggnader. Avdragsrätten för raarkanläggningar på jordbruksfastighetföreslås utvidgad. Avdrag för värderainskning för inventarier får Bokföringsmässigredovisning av inkomst av jordbruksfastighet, m. m. enligtförslaget ske enligt tre skilda avskrivningsraetoder, planenlig avskrivning,räkenskapsenlig avskrivning och restvärdeavskrivning. Restvärdeavskrivningeninnebär i princip att avskrivning medges raed av inventariernasskattemässiga restvärde vid beskattningsårets ingång, ökat medanskaffningskostnader för inventarier som inköpts och minskat medersättning för inventarier som sålts eller förlorats. Bestämraelser för bl. a. den skattemässiga behandlingen avanläggningskostnader för fruktodlingar samt av arrendators förbättringskostnaderpå arrenderad fastighet föreslås." 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1972:1855 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen vid behandlingen av propositionen 1972:120 beslutade attresultatutjämning sora kompleraent till bokföringsraässig redovisning förinkomst av jordbruksfastighet, i huvudsaklig överensstämmelse raed vad som nugällde för skogskonto, skulle kunna ske från och raed taxering, 1972:1856 av herrar m. fl. (m), 1972:1357 av herrar i (s) ochWictorsson (s), 1972:1858 av herrar Antby (fp) ochEnlund (fp) vari hemställts att vid behandhngen av propositionen1972:120 beslutade att när det gällde den s. k. kombinationsmetodeningångsvärdet för inventarier, som innehafts mer än 5 är, schablonmässigtskulle sättas tUl av återanskaffningskostnaden, 1972:1859 av m. fl. (c)vari heraställts att vid behandlingen av propositionen 1972:120beslutade att avslå förslaget om obligatorisk övergång till bokföringsmässigredovisning fr. o. m. taxering för jordbrukare raed enbruttoomsättning på högst , 1972:1860av (), 1972:1861 av ra. (c) vari hemställts attriksdagen vid behandhngen av propositionen 1972:120 beslutade 1. atttaxeringsvärdet vid allmänna fastighetstaxering ökat raed senare ny-,till- och ombyggnadskostnader alltid fick läggas till grund för ingångsvärdetpå byggnader vid övergången tUl planenlig avskrivning i enlighet med vad somanförts i motionen, 2. att befintligaavskrivningsplaner för fasta maskiner och inventarier fick bibehållas ochfullföljas oberoende av övergången till nya avskrivningsregler i enlighet raedvad sora anförts i motionen, 3. att kostnaderför markanläggningar, som nedlagts efter 1969, fick inräknas iavskrivningsunderlaget för sådana anläggningar efter övergängen till de nyaavskrivningsreglerna i enlighet raed vad som anförts i motionen, 1. att deföreslagna nya reglerna för beräkning av avdrag för substansminskning ficktillämpas även beträffande naturtillgångar, sora börjat utvinnas föreövergången till de nya skattereglerna, i enlighet raed vad som anförts imotionen, 2. attingångsvärdet för inventarier, som innehafts raer än före övergångentill de nya skattereglerna, vid tillämpningen av den s. k. kombinationsmetodenskulle få upptas tUl av återanskaffningsvär-det i enUghet med vad soraanförts i motionen, 3. att den somövertog jordbruksfastighet genom benefikt förvärv ägde rätt att tUlgodogöra sigalla slag av värderainskningsavdrag, sora skulle tillkommit överlåtaren, omdenne fortfarande hade drivit verksaraheten, i enlighet raed vad sora anförtsi motionen. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. 1972:1862 av herrar () och (), 1972:1863 av ra. (m) vari hemställts 1. att skulle anta det vid propositionen1972:120 fogade förslaget tUl lag om ikraftträdande av lagen om ändring i komraunal skattelagen (1928:370) raed av raotionärerna föreslagna ändringar, innebärande bl. attkostnad för omtäckdikning skulle utgöra avdragsgUl driftkostnad, att ingångsvärdet enUgt schablonmetoden skulle ökas medkostnader för ny-, till- och ombyggnader och att avskrivning skulleske efter ; om fastigheten förvärvats genom oneröst fång efter 1964 skulleingångsvärdet enligt 25-procentsregeln ökas med senare ny-, tUl- ellerombyggnadskostnader, att kostnader, som lagts ned på markanläggningar efter1964, skulle få inräknas i avskrivningsunderlaget för sådana tillgångar efterövergången tUl bokföringsmässig redovisning, att ingångsvärdet enligt korabinationsraetoden för inventarier,sora innehafts än fera år, skulle utgöra av återanskaffningskostnadenoch att ingångsvärdet vid benefika förvärv skulle bestäraraas till högst 65 %av återanskaffningskostnaden, 2. att riksdagenuttalade att det vid övergången befintliga byggnadsbeståndet fick avskrivasraed i de fall ingångsvärdet bestämts schablonmässigt enligt 9 §andra stycket ikraftträdandelagen, 3. att i övrigt beaktades vad imotionen anförts samt 1972:1864av (). A. att raed anledning av propositionen 1972:120och raed avslag på motionerna 1972:1856, 1972:1858, 1972:1859, 1972:1860,1972:1861, 1972:1862 och 1972:1 863, såvitt motionerna avsåg ändringar ipropositionen, skulle anta de vid propositionen fogade förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med deändringar, att punkt 6 av anvisningarna till 21 §, punkterna 3 och 6 avanvisningarna till 22 § särat punkt 1 av anvisningarna till 41 § erhöll avutskottet föreslagen lydelse. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. 2. lag oraikraftträdande av lagen ora ändring i koraraunalskattelagen (1928:370) med deändringar, att 13 och 18 §§ erhöll av utskottet föreslagen lydelse, innebärandesåvitt gällde bestämmelserna i 18 § -enligt vilka endast den som i minst feraår haft stamdjursbesättning vid övergång till bokföringsmässig redovisningskulle ha valrätt mellan att som ingångsvärde ta upp den faktiskanyuppsättningskostnaden och allmänna saluvärdet för de stam djur, som fanns påfastigheten vid övergångstillfäUet - att stamdjuren vid tUlämpning avalternativregeln skulle tas upp till ett belopp, sora raotsvarade värdet av detgenorasnitt-liga antalet djur , dock högst antaletdjur vid övergången, 3. lag ora ändringi förordningen (1951:793) om skyldighet för vissa idkare av jordbruk ellerskogsbruk att föra räkenskaper såsom underlag för taxering med den ändringen,att ikraftträdandebestäraraelserna erhöll av utskottet föreslagen lydelse, 4. förordning omändring i förordningen (195 1:763) angående beräkning av statlig inkomstskattför ackumulerad inkorast, 5. lag om ändringi taxeringsförordningen (1956:623), 6. förordning omändring i förordningen (1959:129) ora uppskov i vissa fall med beskattning avintäkt av skogsbruk med den ändringen, att ikraftträdandebestäraraelserna erhöllav utskottet föreslagen lydelse, 7. förordning oraändring i förordningen (1954:142) om taxering för inkorast av medel som insattså skogskonto raed den ändringen, att ikraftträdandebestäraraelserna erhöll avutskottet föreslagen lydelse, B. attriksdagen skulle avslå 1. raotionen1972:1855, 2. motionen1972:1857, 3. motionen1972:1861, 4. raorionen1972:1863, 5. raotionen1972:1864, i den månde inte kunde anses besvarade genom vad utskottet anfört och hemstäUt. 1. beträffande avdrag för kostnader för omtäckdikning avherrar i (ra) och i Trobro (ra), sora ansett attutskottet under A 1 bort hemställa, att , med anledning avpropositionen 1972:120 och raed bifall rill motionen 1972:1863, såvitt avsågpunkt 1 av anvisningarna till 22 § förslaget till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) beslutade, att anvisningspunkten skulle ha avreservanterna föreslagen lydelse. 2. beträffande ingångsvärde för byggnader av herrarMagnusson i (ra) och i Trobro (ra), sora ansett att utskottetunder A 2 bort herastäUa, att , raed anledning av propositionen 1972:120och raed bifall tUl motionen 1972:1863, såvitt avsåg 9 § lagen oraikraftträdande av lagen om ändring i komraunalskattelagen (1928:370) beslutade,att paragrafen skulle ha av reservanterna angiven lydelse. 3. av herrar i Bäckmora (c). Josefson i Ärrie(c), i (fp), () och (), som ansett attutskottet under A 2 bort hemställa, att , raed anledning av propositionen 1972:120särat raed bifall till raotionen 1972:1861 och raed anledning av motionen1972:1863, såvitt avsåg 11 § lagen om ikraftträdande av lagen om ändring ikomraunalskattelagen (1928:370) beslutade, att paragrafen skulle ha avreservanterna föreslagen lydelse. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. 4. av herrar i (ra) och i Trobro(m), som ansett att utskottet under A 2 bort hemställa, att , med anledning av propositionen 1972:120 ochmed bifall till motionen 1972:1863, såvitt avsåg 11 § lagen ora ikraftträdandeav lagen ora ändring i koraraunalskattelagen (1928:370) beslutade, attparagrafen skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 5. beträffande ingångsvärde förinventarier av herrar i (m), i Bäckmora (c). Josefson i Arrie (c), i Uraeå (fp), (), i Trobro (ra) och (), sora ansett att utskottet under A 2 bort hemställa, att , med anledning av propositionen 1972:120samt raed bifall tUl motionerna 1972:1858, 1972:1861 och 1972:1863, såvittavsåg 13 § lagen om ikraftträdande av lagen ora ändring i komraunalskattelagen(1928:370) beslutade, att paragrafen skulle ha av reservanterna angivenlydelse, 6. beträffande ingångsvärde fördjur av herrar i (ra), i Bäckraora (c). Josefson i Arrie (c), (), i Trobro (m) och (), som ansett att utskottet under A 2 bort hemställa, att , med bifall till propositionen 1972:120,såvitt avsåg 18 § lagen ora ikraftträdande av lagen om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) skulle anta det vid propositionen fogadeförslaget till lydelse av paragrafen, 7. beträffande resultatutjämninggenom kontometod av herrar i (m), i Bäckmora (c). Josefson i Arrie (c), i (fp), (), i Trobro (ra) och (), som ansett att utskottet under B I bort hemställa, att i anledning av raotionen 1972:1855 hosKungl. Maj:t skuUe anhålla om skyndsam utredning i syfte att genomföra enallraän öppen resultatutjäraning genora en kontoraetod. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande övergång till bokföringsmässig redovisning avherrar i (m), i Bäckmora (c). Josefson i Arrie (c),(), i Trobro (ra) och (). 9 protokoll 1972. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. HerrJOSEFSON i Arrie (c): När har att ta ställning tUlförslaget ora nya regleir för jordbruksbeskattningen innebär detta betydandeförändringar både i redovisningshänseende och i de raateriella regler somgäller vid bokföringsmässig redovisning av inkomst från jordbruksfastighet.Förslaget innebär att alla sora redovisar inkoraster av jordbruk under enfemårsperiod räknat från skaU övergå tUl bokföringsmässigredovisning. Redan vid riksdagsbeslutet angående beskattningen förrörelseidkare uttalades starka önskemål om att även jordbruksbeskattningenborde utformas enligt liknande regler, och i de förslag som framlagts i härberörda proposition, nr 120, har man i rätt stor utsträckning följt samraaregler somi vid rörelsebeskattning. I propositionen har bl. a. föreslagits en ändradgränsdragning raellan vad sora skatteraässigt skall hänföras tUl byggnad,markanläggning och inventarier samt delvis nya bestämmelser om avdrag förvärdeminskning av nämnda tUlgångar. Vidare föreslås nya bestämmelser om avdragför förbättringskostnader på arrenderad fastighet. Därtill föreslås nya reglerför bestämmande av bl. a. ingångsvärden vid övergången till bokföringsmässiginkorastredovisning. Det är särskUt utformningen av dessa övergångsbestämmelsersom våUat en viss oro och ovisshet bland berörda grupper. Ser raan på propositionen i sin helhet har utskottet i principfrågani stort sett varit enigt. AUa har varit överens om nödvändigheten av attjordbruket får med näringslivet i övrigt mera likformiga bokförings- ochbeskattningsregler. Även om kontantprincipen i vissa fall har fungerattillfredsställande, har den på andra oraråden varit ett besvärligt hinder förinvesteringar och rationaliseringar, detta särskUt när det gälltbyggnadsinvesteringar både nybyggnad och raera betydelsefulla förändringar ibefintliga byggnader. Inte minst har detta framträtt vid den stora förändring iproduktionsinriktning som skett, aUdeles speciellt inom slättbygdsområdena. Slopandet av mjölkproduktion och nötkreatur har oftaststäUt byggnader oanvända just på grund av beskattningsreglerna. Gällandeskatteregler har knappast tUlåtit avdrag vid inkomsttaxeringen för sådanabyggnads- och reparationskostnader som varit absolut nödvändiga, därest enannan aniraalieproduktion skulle kunna bedrivas i de lediga utryramen somuppstått genom produktionsoraläggningen. Genom de nya reglerna för byggnaderoch den uppdelning som där sker i begreppet byggnad, byggnadsinvesteringar ochmarkanläggningar skapas nya avskrivningsraöj-Ugheter, vUket raedför helt andraförutsättningar att kunna genomföra rationaliseringar och eventuellt vidtaförändringar inom animalieproduk-tionen. Utan tvivel kommer också de nyaavskrivningsreglerna för maskiner och inventarier att bli till gagnbåde för jordbrukaren-deklaranten och för samhället-skattemyndigheten genom deenkla och klara regler som där skall gälla. Därraed vUl jag emellertid inte ha sagt att de nyabeskattningsreglerna innebär enbart fördelar. På djursidan innebär det nyaförslaget att jordbrukarna komraer att få betala inkorastskatt på denvärdestegring som skergenom penningvärdeförsämringen på grund av inflation. Rent skattemässigt ärförslaget ganska neutralt. Visserligen medför avskriv-ningsreglerna ochlagervärderingen visst uppskov med beskattningen, men beskattning sker, om inteförr, vid avvecklingen. Med den typ av företag som vi har inora jordbruket,sora bygger på att fysiska personer är ägare, blir det en ganska somvederbörande företag består, och därför kan man nog på ganska säkra grundersäga att det på sett ur skatteraässig synpunkt blir helt neutralt. Men sora jag sade är probleraetövergångsbestämmelserna, och just kring dessa har på ett flertal punktermeningarna varit delade i utskottet. TiU utskottsbetänkandet har fogats interaindre än sju reservationer och ett särskUt yttrande, och jag skaU nu någotberöra de reservationer sora jag varit raed om att framföra. Reservationen 3 tar upp frågan om ingångsvärde förmarkanläggningar. a. motionen 1861 yrkas att kostnader, som lagts ned påmarkanläggningar efter 1969, skall få inräknas i avskrivningsunderlaget försådana tUlgångar efter övergången till bokföringsmässig redovisning. Som framhållesi nämnda motion tUläts rörelseidkarna enligt riksdagsbeslutet att vidövergången tUl de nya beskattningsreglerna i ingångsvärde för markanläggningarta med anskaffningskostnader nedlagda efter den då gäUande senaste allmännafastighetstaxeringen. Det innebar tiden efter utgången av 1964, därest dessakostnader inte tidigare avdragits eller avskrivits. Utan tvekan har detta givit jordbrukarna anledning attförvänta att Uknande bestämraelser nu skuUe gäUa beträffande jordbruket, ochdet skulle då innebära att markanläggningar utförda skuUe utgöragrund för avdragsrätt. 1 propositionen föreslås att inga andra ingångsvärdenför markanläggningar än täckdiken och skogsvägar får tas upp vid övergångentill den bokföringsmässiga redovisningen. Utskottsraajoriteten sluter upp kring propositionen raenanför inget sora helst skäl varför raan frångår den regel som beslöts när detgäUde rörelsefastigheterna 1969. Nog är det ganska egendomligt att man häravviker frän det beslut som fattades 1969, när man sä ofta både i propositionenoch i utskottsbetänkandet talar om att reglerna bör vara så Uka som raöjligtmed de regler som gäller för rörelsefastigheter. Vi reservanter anser att ingenting har skettoch inga argument har fraraförts sora motiverar att man frångår de riktlinjersom låg tUl grund för beslutet . Jag ber därför, herr talraan, att få yrkabifall till reservationen 3. I reservationen 5 berörs frågor ora ingångsvärden förinventarier. När det gäller denna fråga är det givet att det är alldelesoraöjligt att uppnå absolut rättvisa. Inventariebestånden är i raånga faU intejämförbara, och för att på något sätt lösa denna fråga föreslogjordbruksbeskattningskora-raittén enhälligt att som ingångsvärde skulletUlämpas anskaffningskostnader för inventarier anskaffade och för äldre inventarier av återanskaffningskostnaden. Enligten av jordbruksbeskattningskommittén gjord undersökning skulle den av utredningenföreslagna kombinationsmetoden innebära att ingångsvärden i genomsnitt skulle utgöra av återanskaffningskostnaden. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. Redandetta är en försämring i jämförelse raed de gällande bestämmelserna, sominnebär att av återanskaffningskost-naderna för samtliga inventarierfår tas upp som ingångsvärden. I propositionen frångår regeringen utredningens förslagbeträffande inventarier äldre än och föreslår att procenten sättes tUl50. I reservationen 5 yrkas bifaU tiU i motionerna 1858, 1861 och 1863 ställdayrkanden, som överensstämmer med vad en enhällig utredning föreslog. Sora jagtidigare sagt kan raan här inte faststäUa något procenttal som vid allatillfällen ger exakt rättvisa. Något slag av schablon måste tUlgripas, och medde undersökningar som gjorts, bl. a. av jordbruksskatteutred-ningen, anser jagatt utredningens förslag, som helt överensstämmer med reservanteirnas, börgenomföras. I reservationen 6 berörs bestämmelserna om ingångsvärdeför stam-djur. Allra först ett par ord om vad som ligger i begreppet staradjur.Med staradjur menas det antal moder- och faderdjur sora finns i en besättningjärate eti: för rekryteringen nödvändigt antal ungdjur. BeträffandemjölkdjuTsbesättning har ju en klar praxis utvecklats när det gäller antaletrekryteringsdjur. Sora finansministern mycket riktigt framhåller ipropositionen finns staradjur också inom köttdjursbesättningar och isvinbesättningar, och här är beräkningen av rekryteringsunderlaget mera oklart.Att lagstifta om beräkning av värdet av rekryteringsunderlaget anserfinansministern inte som någon framkomlig väg. Han föreslår attriksskatteverket skall meddela anvisningar för bestämning av värdet avrekryteringsunderlag i staradjursbesättningar och att detta värde skall kunnagodtas i normalfallet. Jag kan instäraraa i dessa synpunkter. Jag vUl dockunderstryka vikten av att ställningstagande föregås avöverläggningar med representanter för jordbruket och eventuellt med andraexperter. tUl reservationen 6. I denna yrkas bifall tUlpropositionens förslag beträffande beräkning av antalet stamdjur vidövergångstillfället. Propositionen föreslår att för den som innehaftstamdjursbesättning skall man som ingångsvärde få välja antingenanskaffningsvärdet eller allmänna saluvärdet på det antal stamdjur som finns påfastigheten vid övergångstiUf ället. Utskottsraajoriteten föreslår här en skärpning avbestäraraelserna så tUl vida sora man föreslår att värdet av stamdjur vidtUlämpning av alternativiegeln skaU tas upp till ett belopp som raotsvarar värdetav det genomsnittliga antalet djur , dock högst detantal sora finns vid övergångstUlfället. Jag är förvånad över det stäUningstagandeutskottsraajoriteten gjort. Propositionen har här följt vad en enig utredningföreslog. En enda remissinstans har anmält avvUcande mening. Detta yttrandeberörs i propositionen, men finansministern finner icke anledning föreslå någonändring av gällande bestäramelser på denna punkt. Som motivering för sittställni:rtgstagande framhåller han bl. a. att ett ogynnsamraare ingångsvärdeskulle kunna leda tUl en icke önskad förändring i produktionsinriktningen. Trotsdetta uttalande i propositionen, trots att ingen av 350ledaraöter motionerat om någon skärpning av denna övergångsbestämmelse, ja,trots den mycket begränsade tid som utskottet haft tUl förfogande förbehandling av propositionen, så föreslår ändå utskottsmajoriteten nämndaskärpning av övergångsbestämmelserna. Jag delar här helt finansrainisterns syn att en skärpningav övergångs-bestäraraelserna kan koraraa att innebära en förändring iproduktionsinriktningen som inte är önskvärd. Vi har ett stortöverskott på spannmål, och en ytterligare övergång, som här föreslagenskärpning lätt kan leda till, innebär risk för ett ytterligare överskott påspannmålssidan. Saratidigt kan vi konstatera att vid prissättningen påjordbruksprodukter har man försökt att stiraulera rajölk- och köttproduktionen- ett område där vi knappast har kunnat täcka det inheraska behovet. 1 utskottets betänkande redogörs för vUlkoren för attutförsäljning skall betecknas som realisation. Jag är övertygad om att såvälfinansrainistern sora reservanterna är väl raedvetna om dessa regler, men attvi ändå anser att ett beslut i enlighet med utskottsmajoritetens förslaginnebär risk för ytterligare övergång tUl kreaturslös drift i jordbruk. Man kanockså se denna fråga ur en annan synvinkel. Vem är det man kommer åt genom skärpningen? Är det den sommedvetet ökat antalet stamdjur inför övergången för att få ett oriraligt högtingångsvärde? Nej, enligt rain uppfattning är det inte dessa. I propositionenföreslås en järakningsregel sora kan tUlgripas i dylika fall. Nej, skärpningenkoraraer i första hand att drabba dessa många jordbrukare som inte på grund avändringen i skattelagstiftningen, utan av helt andra skäl okat sitt antalstamdjur . Många av dem har kanske tidigare under några årrainskat antalet stamdjur och då beskattats för detta som för vanlig löpandeförsäljning. a. på grund av den prishöjning på rajölk som skett, harman åter ökat antalet. Det är enligt rain uppfattning orimligt att dessajordbrukare inte skall få ta upp det antal stamdjur sora finns vidövergångstiUfäUet. I raånga faU kommer säkert antalet stamdjur vidÖvergångstiUfäUet att vara helt Uka raed det sora fanns för åtta sedan.Att en tillfällig minskning av stamdjursantalet skallreducera antalet vid övergångstillfället anser jag vara helt felaktigt och detöverensstäraraer inte heller raed de bestämmelser som gäller vid realisation. Jag vill yrka bifall till reservationen 6,som på denna punkt helt överensstäraraer raed propositionens förslag.