prot · FV0980 · 1972-12-31 00:00:00 — någrastora järnbruk och skogsföretag egentligen av två stora bolag, , All skogsägarna bildal etl eget företag,, utgör i och för sig en motvikt tUl denna bolagsdominans, men denförändrar inle näringsstrukturen i stort. Vad beträffar befolkningsutveckUngen har denna förVärmlands vidkommande varit mycket ogynnsam under 1960-talel, Under dennaperiod har länet haft en netloutflyIlning på 14 000 personer, varav 7 000 iåldern 15 . Är 1970 förde med sig en viss befolkningsökning -den förstasedan 1959 för övrigt men skedde återigen en befolkningsminskningmed 427 personer. Gjorda länsprognoser visar för övrigt på fortsatta problemunder , De förutser att vid decenniets slut skall det finnas enarbetskraftsreserv på 8 000 personer i , förutsatt givetvis att detinte sker en fortsatt utflyttning av människor, har också haft en negativ utveckling i vadgäller både sysselsättningsmöjligheter och befolkning - del har ju flera talarehär tidigare nämnt. den 21 augusti 1971hade induslrisysselsältningen i minskal med hela 11,9 procentunder tiden 19631968, Delta utgjorde den relativt högsta siffran för sysselsättningsminskningi hela riket, I antal sysselsatta betydde det inle mindre än 4 802 personer.Tidningen skrev - uppgiften stod i ledaren: "Som så förrmåsle upprepas: situation är lika allvarlig som , nog såkritisk som ," Prognoserna för Länsplan 67 visar också på en utveckling,som för länets befolkning är mycket betänklig. Enligt dessa skulle länetsinvånare lill 1980 minska med i mnt tal 13 000 personer, I Länsplan67 förutspås vidare att 12 kommuner av 15 kommer att få noterabefolkningsminskningar. Även i har man i fråga omsysselsättningsmöjligheter varit hänvisad till atl lita lill stora bolag.Tendensen är densamma som i ; bolagen ser i första hand till sina profitintressen.Oroande rykten har gått om Domnarvets järnverks planer på att förlägga sinexpansion utanför länet. Befolkningen i de här berörda länen har på sitt eget skinnfått känna att den privata företagsamheten inle kan klara människornassysselsättningsproblem. Företagen har i stället genomfört den ena nedläggelsenefter den andra utan större hänsyn till hur den lokala befolkningen drabbats.Bolagen har till yttermera visso inle aktat för rov atl även efter det attnedläggningar skett i kraft av äganderätten till induslrUokalerna försökapåverka ortens möjligheter beträffande nyetablering av företag i för demacceptabel riktning. De statliga myndigheterna har på intet sätt kunnat hejdadenna utveckling. Man har dels ställts inför fullbordat faktum, dels böjt sigför utvecklingen, 1 stället har det varit så alt kommunerna och den lokalabefolkningen har fått föra en mycket hård kamp för alt skapasysselsättningsmöjligheter åt den egna befolkningen. Ett strålande exempel påen sådan kamp utgör den som förts av Norra Ny kommun i , Man har efterår av envist kämpande äntligen fåll de erforderliga medlen för att starta denspånplattefabrik som man anser skallkunna ge en hel del människor i bygden sitt levebröd och därmed betyda mycketför norra möjligheter att överleva. Det resultat som uppnåtts utgördärför, tycker jag, ett strålande bevis för att kamp lönar sig. Men skogslänen räddas trots allt inle genom industrier avden här storleken. Det behövs säkert insatser av en hell annan storleksordningför att klara framtiden för dessa län, 1 vad gäller har del inomarbetarrörelsen rått stor enighei om alt statlig industri behövs för attmotverka bolagsdominans och elt odifferentierat näringsliv. Det har vid fleratillfällen gjorts sådana uttalanden från såväl socialdemokratiskt som frånkommunistiskt och fackligt håll. Säkert har regeringsledamöter också känt detönskemålet mycket starkt vid sina besök i , En viss lokalisering avstatlig verksamhet har skett, men den har åtminstone delvis utg;iort ersättningför sådana företag som lagts ned, och den har inle kunnal ge en ny stimulans åtbygder som behövt sådan. Hur har man i övrigt agerat? Jo, man har utarbetat planeroch prognoser, som helt accepterar koncentrationstendenserna hos industrin.Befolkningen skall koncentreras till vissa centra, och större delen av länenavfolkas. Tanken att industrin skall lokaliseras utifrån vad som gagnarmänniskorna och landet har inte kunnat komma till uttryck i detta byråkratiskaplanerande. En sådan regionpolitik kan vi inle godkänna. Möjligheterna atl utnyttja statliga företag somregionalpolitiska instrument måsle enligt min mening utnyttjas på elt hellannat sätt. Statliga basindustrier bör upprättas i regioner med avfolknings-och sysselsätlningssvårigheter. Vi har från vpk-distriklet i fört framkravet på lokalisering av en statlig verkstadsindustri tUl länet, etl krav somjag också har fört fram interpellationsvägen här i . Vi menar alt ensådan industri också skulle utgöra ett utmärkt komplement till delodifferentierade näringslivet i länet och lill den järnindustri som vi har. Vimenar också att vi måste få helt andra styrmedel till vårt förfogande, som kanstyra företag till behövande områden. Inför alla de osäkerhetsmoment beträffande framtiden somdel privata näringslivet för med sig framstår också vad gäller lännödvändigheten av statUga basindustrier som mycket klar. Det kan gälla liv eUerdöd också för denna region. Vårt parti har här fört fram kravet på elt statligtjärnverk i Borlängebygden, vi har även fört fram tanken på lokalisering av ettoljeraffinaderi tUl , vilket skuUe vara en åtgärd som kan bidra till attbryta den negativa utvecklingen. Dels skulle raffinaderiet i sig självt medföraen sysselsättningsökning, dels skulle det vara tUl fördel för den unga industrisom finns i länet och för hela Bergslagen i övrigt. Man har i det sammanhangetockså kritiserat den ensidiga koncentration av petrokemisk industri lillVästkusten som förutses. Nödvändigheten av statliga åtgärder för attkomma till rätta med sysselsättningsproblemen och för att skapa andraframtidsperspektiv för skogslänen anser jag mig ha understrukit genom deexempel jag här har lämnat. Jag vUl också understryka att en sådanutveckling inte nås genom ett accepterande av kapitalets vUlkor förnäringslivets utveckUng, Del är nödvändigt att utveckla en strategi därmänniskan ställs i centrum, inle profiten. HertOLSSON i (c): Dagens överläggning omspänner en rad oUkafrågor och förslag syftande tiU en positiv regional utveckUng. Jag vill endastmed några få ord kommentera en viss fråga, nämligen möjligheterna till stöd förföretagens marknadsföring. I molionen nr 1399 har jag tillsammans med några andracenterpartister tagit upp marknadsföringsfrågornas allt större betydelse förföretagens möjligheter såväl atl fortleva som att utvecklas vidare, och motdenna bakgrund har vi krävt utredning och förslag syftande lill attlokaliseringsstödet även skaU kunna omfatta åtgärder för marknadsföring i vidbemärkelse. Med marknadsföring avses inle endast att med olika medel reklam, konsumentupplysning, etc. sälja en vara i så stor utsträckning sommöjligt, utan begreppet marknadsföring omfattar även uppgiften att grundligt lareda på vad oUka konsumentgrupper kan länkas vilja köpa, att med beaktande avsåväl tekniska som ekonomiska krav systematiskt utforma varor och fiänster såatt de passar dessa gruppers önskemål samt att göra varorna och tjänsterna kändaför de grupper som de är avsedda för. En modern marknadsföring syftar således till en rationelloch meningsfylld produktion med uppfyUande av konsumenternas önskemål. Behovetav en effektiv marknadsföring och marknadsanpassning ökar i takt med de snabbaförändringar som ofla sker i konsumenternas attityder och efterfrågan. Inom regionalpoliliken gör vi stora satsningar för altskapa varaktiga arbetstUlfällen inom stödområdet genom nyetableringar ellerutvidgningar av företag. Men Uka viktigt som det är atl skapa arbetstillfäUeninom dessa områden är det alt tiUräckUga åtgärder sätts in för alt underlättamarknadsföringen av produktionen. Det är kort uttryckt lika betydelsefullt attkunna sälja en vara som att kunna tillverka den. De mindre och medelstora förelagen inom del allmännastödområdet har i regel speciella svårigheter atl övervinna i sinaförsäljningsansträngningar pä grund av de stora avstånden tiU etablerade ochpotentiella marknader. Enligt vår mening bör en god regionalpoUlik även omfattamarknadsföringsfrågor jämsides med stöd för lokal- och maskinanskaffning,transportstöd m. fl, åtgärder, SärskUt i initialskedet för ettlokaliseringsprojekt är marknadsfrågorna mycket viktiga. Det gäUer att välförbereda marknaden för den vara som man avser atl tillverka. Stöd förmarknadsföring bör kunna erhållas separat eller tillsammans med andra former avlokaliseringslån eller bidrag. Marknadsföringsstödet skall vara elt komplementtill förelagens egna insatser och det bör kunna användas av ell företag eUerflera företag gemensamt. Utskottet hänvisar med anledning av vår motion tUl atlvisst stöd utgår via Norrlandsfonden och företagarföreningama men anför att delkan finnas skäl att överväga ytterUgare stöd i någon form fill marknadsföringsåtgärder.Utskottet utgår från atl de av oss aktualiserade frågorna skall las upp isamband med övervägandena om nya regionalpolitiska medel och föreslår medhänsyn härliU att molionsyrkandet inte skall föranleda något initiativ frånriksdagens sida. 7 protokoll 1972. Mot bakgrund av utskottels i denna fråga enhäUigaställningstagande och positiva skrivning ämnar jag inte framställa någolyrkande utan endast uttala förhoppningen att övervägandena skaU leda tUl attdet blir möjligt att inom regionalpolitikens ram ge stöd lUlmarknadsföringsåtgärder i ordets vidaste bemärkelse inom en inle alltföravlägsen framtid. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. HerrSTJERNSTRÖM(c): Under dagens debatt har iÖstersund i vanlig stil angripit i . Eftersom om ställningstagande om befolkningsmålsättningen ärfelaktigt, ber jag att få anmäla alt vidhåUer det krav vi framförtbeträffande befolkningsmålsätlningen, nämligen 150 000 personer iJämtlands län. Detta krav bygger på gjorda beräkningar kring nuvarandeskolorganisation, vilket framhölls i del särskilda yttrande som avlämnades frånvårt håll vid den behandling i som åsyftade. DetskuUe stärka propagandabudskap om han ville observera desynpunkter som politiska motståndare framför, och den politiska debatten skullebli sakligare då. har politiken tagit sikte på etlbefolkningsantal för som t, o, m, varil betydligt lägre än 139000 personer, snarare 100 000 skulle jag vilja påslå. Men harförnekat under dagens debatt att han upplever en dubbellojalilet dels mothemlänets valmanskår och dels mot partiledningen. Vad finns annat all vänta?När- tar stäUning tilLdetta tänker han kanske inte påbostadskvoteringen som har strypt bosladsinvesteringarna i under enföljd av är, han tänker inte på atl man strypt upprustningen och underhållet avvägarna som betyder så mycket i ett län med ell dominerande inslag av areellanäringar, han tänker kanske inte på att han gick emot en anpassning avtransportstödet till de önskemål som framförts av näringsutövare i hemläneleUer att statliga verk minskat sysselsättningen under 1960-lalet i Jämtlandslän med ungefär 2 000 personer; och naturligtvis tänker han inte på att en höjdarbetsgivaravgift hårdast drabbar småföretag med stor insats av arbetskraft,således den typ av företag som i stor utsträckning finns i vårt hemlän. Meninte känner någon lojalitetskonflikt för det. Nej allt är ju såbra enligt , Vi har ju fått en upphämtning i utflyttningen. Kansket, o, m, arbetslösheten är bra? gör också sin vana trogen han har gottsällskap numera av utbildningsministern stort nummer avjordbmksorganisationernas lokalisering. Och i propagandalalet passar detnaturligtvis inte alt påpeka att den största industriella verksamheten iJämtlands län är producentkooperationens industriella verksamhet.Jordbruksorganisationerna har i Ukhet med fackföreningsrörelsen sinahuvudkontor i , och jag delar uppfattning attföreningsrörelsen bör utlokaliseras. Men i saklighetens namn borde atl jordbruksorgani- sationernahar av sina 50 000 anställda placerade vid Nr 80 centralorganisationerna i , Således är den lokaUseradetUl andra platser. kanske vUl redovisa hur stor andelfackföreningsrörelsen har utlokaUseral och vUka planer man där har ---- ,, ,. Som en liten jämförelse med jordbmksorganisalionerna kannämnas atl konsumentkooperationen har dubbelt så stor procentandel av totalaantalet sysselsatta placerade i centrala ledningen i , Konsumentkooperationenlär ju i ledningsfunktioner ha betydelsefuUa socialdemokrater. Min fråga är:När kommer man inom konsumentkooperationen att utlokalisera verksamhet i en såbetydande omfattning att man kommer ner tUl den decentraliserade nivå sombondekooperationens organisation ändå innebär? Utskottet har avslagit en motion om information i utlandetsom jag och några medmotionärer lagt. Det är betydelsefullt att skapa en breddifferentiering av sysselsättningen inom stödområdet. Det gäller att få skUdatyper av sysselsättningslUlfällen, Det behövs nylUlskott inom den industriellasektorn. En väg är alt söka dessa nya företag i utlandet. Del är en verksamhetsom andra länder fillämpar i med ganska stor framgång, Utskollel avslårmotionen med hänvisning till redan befintlig informationsverksamhet. Vad är då "redan befintUginformationsverksamhet"? Storbankerna har informationsskrifter i utlandetom de juridiska förutsättningarna för företagselablering i , Men migveterligen har inte samhäUet någon information direkt riktad tUl företagen omde specieUa förutsättningar vi har här i landet. Del finns en organisation,, ägd av multinationella företag, som har vissinformation, men borde det inte vara skäl i atl från samhäUets sida bedriva enmedveten rekryteringskampanj? Borde man inte, åtminstone med den utveckUng vihar haft inom industrin här i landet, ta till vara en sådan möjlighet och talärdom av andra länders verksamhet i ? i (s) kort genmäle: Jag skaU ta upp delta ombefolkningsmålsättningen i , som jag karakteriserar som etl olycksfalli arbetet för centerpartisterna. Kortfattat var det så att man före valet 1970gick ul med en befolkningsmålsättning på 150 000 invånare i länet 1980, Dennasiffra överlevde valet , När vi efter valet sammanträdde i länsstyrelsenanslöt sig centerpartisterna snäUt fill vår målsättning på 139 000 invånare.Någon reservation från för den högre målsättningen finns icke iLänsprogram 1970, Delta är obestridliga fakta. Vad sedan gäUer centraliseringen av jordbmkelsorganisationer känner väl i egenskap av ordförande i länets fill den hårda centralisering som drivits inom när det gäller mejerier, slakterier osv. Del finns snart inget mejeri eller slakteri kvar ute på landsbygden; aUt är centraliserat tUl , Man säger här att konsumentkooperationen också borde visa intresse för att lägga ut företagsamhet. Det har den sannerligen gjort i , KF har nämligen där etablerat stmmpfabrik som sysselsätter meUan 500 och 600 99 personer.Det är konsumentkooperationens sätt alt ordna sysselsättning för människorna iJämtland, Vi väntar fortfarande, , på atl man frånjordbruksorganisationernas och jordbrukskooperalionens sida försöker skapasysselsättning i länet genom att inte sä hårt centralisera sin verksamhet. Det var bara del jag ville säga för all i första handklara ut frågan om befolkningsniålsältningen, där man från sida svikitde löften man gav miinniskorna i under valrörelsen , () kort genmäle: Jag noterar atl utskottets talesman inte med ett enda ord log upp motionen som behandlar information iutlandet orn etableringsförutsättningarna inom det allmänna stödområdet. HerrBirger ägnar sig åt jordbrukskooperalionen och ål eventuellaskrivningar om befolkningsmålsättningen. Men när nu ägnar sig åtdetta vore det väl angeläget atl han hade läst det särskilda yttrandet ochtagit del av de synpunkter jag i mitt anförande har anfört. Och om inte BirgerNilsson kan räkna ul vad man menar i det särskilda yttrandet det är ändåklart skrivet måsle jag säga att bildligt talat måste skaffasig en kulram. Vad gäller jordbruket i borde lill alt den jordbrukspolitik som förts inneburit att vi på väsentligaområden inte längre liar någon jordbmksproduklion. Och har man efter jakten påbönder inte: nägon jordbruksproduktion, är det svårl att bibehålla enförädlingsindustri del måsle väl ändå ha klart för sig. Vi skall inte ta upp någon diskussion i om detta jag tror inte att ledamöter från andra håll är intresserade av lokaliseringeninom - men jag kan fordra atl noterar att mangenom intensiva insatser ändå åstadkommit den största industriella verksamheteni länet, med över I 200 anställda i näringen. Del förbigår isaklighetens namn, förstår jag. väntar på enutlokalisering av jordbruksorganisationerna från . Det gör jag också,men i konsekvensens namn väntar jag på en ullokalisering också avfackföreningsrörelsen och . Ni har långl kvar innan ni harkommit ner till samma decentraliserade nivå som bondeorganisationer. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Bara några få ord! Molionen av beträffande upplysning blandutländska företag om lokaliseringsstödet vann inte gehör ens hoscenterpartisterna i utskottet, och då är det väl för mycket att begära allsocialdemokraterna skulle stötta upp den. Jag tror, , att vivinner bättre praktiska resullat om vi i första hand inriktar oss på de svenskaföretagen och försöker få dem utlokaliserade tiU . Sedan kan vi böfiaarbetet i utlandet, men jag tror inle alt det kommer alt ge särskilt storlresullat. Slutligen, herr talman, vUl jag än en gång slå fast attsiffran 150 000 invånare icke finns nämnd i Länsprogram för . HerrSTJERNSTRÖM (c) kort genmäle: Nr 80 Jag noterar återigen att del står i det särskilda yttrandet Onsdaeen den att vimåste bibehålla den nuvarande skolorganisationen. Det skulle vara i-y -,jj 1979 intressantatt få vela hur långt är beredd att gå i fråga om------- ; Hur långa skall skolskjutsarna i fortsätt- Regional UtveckUng ningen bli, om han får som han vill? Det var ett intressant besked om min molion, attflyttningsinsatserna i första hand skall inriktas pä svenska företag. Innebär detatt utskottet, som ändå skrivit alt del fömtsätter all information bedrivs,inte menade allvar med sin skrivning, ? RegionalpoUtiken är som ett pepetuum mobile.Vi diskuterar den år , och väcks elt storl antal motioner somrör regionalpoliliken. AUl detta är etl tecken på vårt intresse att skaparegional balans och jämlikhet mellan olika delar av vårt land. Tyvärr måsle vikonstatera atl resultaten av den goda viljan och de många orden inte ärsärskilt stora; snarare förefaller det som om problemen växer, sysselsättningenblir aUt svårare atl klara, inte bara i Norrlandslänen utan också på andra hålli vårt land. Grundfelet är enligt min mening den näringspoUtik som försi vårt land. Man har i denna inte en samordnad helhetssyn på näringslivetsuppgifter och viUkor, man har inte något näringspolitiskt handlingsprogram. Vidiskuterar inte näringspolitiken men jag vill kraftigt understryka att enaktiv näringspolitik är den grundläggande förutsättningen för att vi skallkunna uppnå sysselsättning, regional balans och jämhkhet mellan olika delar avvårt land. Jag skall bara helt kortfattat säga några ord om motionen1385, som jag väckt tillsammans med några andra centerpartister. I denna har vibl. a. tagit upp frågan om etableringskontroll. Jag tror att man bör görasärskUda ansträngningar för alt stimulera och underlätta även för enskildaföretag alt flytta från storstäderna till andra regioner i landet. Det finnssäkert förelag som av olika anledningar är intresserade av att flytta, menkostnaderna blir alltför höga. Därför bör det finnas anledning all prövamöjligheten all införa flytlningsbidrag som stimulans för flyttning av företagfrån storstadsregionerna till andra delar av landet. Man har med gott resultat använt etableringskontroll iandra länder som ett led i skapandet av en regional balans. Den har satts insom ett medel atl dämpa storstädernas tillväxt och minska problemen i redanöverhettade regioner. Sedan vill jag bara beklaga all man inte när det gällerstödområdes-gränserna vill se som en enhet. Det behövs också iGästrikland en bättre differentierad struktur av näringslivet. Där finns ocksåkommuner som är i behov av speciella stödinsatser. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 7 tillinrikesutskottets belänkande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av hert i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullat; Ja - 221 Nej - 90 Avstår - 7 Punkten 2 Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat: Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades denförta propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer inrikesutskotlets hemstäUan i Nr80 betänkandetnr 7 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat: Ja - 292 Nej - 17 Avstår - 7 Punkten 6 ,Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringensom föranleddes av bifall tUl reservationen nr 4 av i m,fl,, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m. fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Stridsman begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 7 punkten 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej, betänkandetnr 7 punkten 8 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 5 avherr NUsson i m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Stridsman begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 226 Nej - 68 Avslår - 22 Punkterna 9 och 10 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt Propositioner gavs på bifaU fiU dels utskottels hemstäUan,dels reservationen nr 7 av i m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposilion: Nr 80 Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskotlets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 11 röstar ja,