prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — I de senuste veckornas uppmärksummude debutt omlivsmedelspriserna har det framskymtat en viss negativism mot vad man generellthur kullut bidrag. Som ett uttryck för uppfuttningen utt den lön mun får försitt dagliga urbete borde räcku också till den mut mun äter kun deninstäUningen möjligen förstås. Men i det politisku urbetet för utt uppnå störrejämlikhet och en unnan fördelning av vinsternu i produktionen erfordrus ännu sålänge fömtom en unnan pris- och skuttepolitik också förbättrude former uv stödtill gmpper som behöver sådunt stöd. Dit hör förbättringur uv pensionärernas,barnfamidemas och de handikappades ekonomiska situution. I ullu dessu uvseendenkommer vår riksdugsgrupp att även under detta års riksdag verka för förbättradestödformer. När det gäller pensionärerna kommer en del av våra förslug upp såsnurt som vid behandlingen av nästa punkt på föredragningslistan. Jag skalldärför inte gå in på dessa frågor här. Jug har uppehållit mig gunsku utförligt vidarbetsmurk-nadspolitikens följder på det sociulpoHtisku området. Skälen tUl dethur jug redan ungett. Det betyder inte utt jug finner ullt unnut gott och väl.Jug nämnde i börjun bostudspolitiken som ett uv de områden där en stor del UV denuvurunde sociulu problemen hur sin upprinnelse. Den kruftigu inflyttningentill tätorternu hur medfört svårlöstu bostudsproblem. Det ur sociul synpunktkunske ullvurliguste ur den uppdelning som sker på bostudsmurknaden, så att deti vissa bostadsområden förekommer fler splittrude fumUjer, fler mottagare avsociulhjälp och fler sociult uvvikunde än i andru områden. Det är lätt attföreställu sig föHdernu uv en sådun utveckling. SkUlnudemu visur sig inte burai bostadsstundurd utun också i frågu om tUlgång tUl service och kulturelluuktiviteter. En lågräntepolitik kombinerud med ett avgörunde inflytunde frånsumhällets sidu över bostadsmarknaden påverkar socialpolitiken, eftersom detkan ge billigare hyror, och höga hyror är i många full uniedning till uttsociulhjälpssystemet måste utlösas. Stadsplaneringen är ett annut vUctigt uvsnitt, därsocialpolitiska aspekter måste anläggas. Missgrepp i det avseendet i olikunybyggnudsom-råden är uppenburu och de sociulu föHdverkningumu pätugligu. Härmåste socialarbetarnas erfurenheter på oUku sätt tus till vuru, och likusjälvklurt är utt bostudskonsumenternu bättre än hittiUs måste få del ipluneringsurbetet'. På det sättet skulle säkert kruven på serviceinrättninguruv oliku slug tidigure komma in i bilden. Jag har sett skrämmunde uppgifter omutt mun vid invigningen uv Västru Frölundu centrum i kunde räknu tillsex färdigu bunklokuler, medun det dröjde innun fritid.sgården i områdetkunde tus i bmk. Serviceinrättningur i bostudsom-rådenu är ju ändå en heltoundgänglig förutsättning för utt mötu problem på oliku håll i sumhällslivet.Fungerunde fritidslokuler, exempelvis för ungdomen, är en del i sumhälletsinsutser mot ulkohol- och nurkotikumissbruk. Serviceinrättningur i syfte attunderlätta hemarbetet är ett led i en riktig famlHepolitik. Lokaler förbarntillsyn är nödvändiga, inte baru för föräldrarnus möjligheter attförvärvsarbeta utan också - och viktigast - för barnens möjligheter tUl en bratillvaro. Mångu UV dessu frågor får vi uniedning utt diskuteru meruingående, när förslugen från exempelvis fumiHepoHtisku kommittén,servicekommittén och andra aktuella utredningar föreligger. Den tekniska utvecklingen och de förändringarsom oavlåtligt sker i sumhället har, som jug i det föregående i någon mån hurförsökt belysu, åstudkommit sociulu problem. Dessu går inte utt slutgUtigt lösumed delreformer inom det sociulpolitisku området, men sådana reformer behövs sommedel i utformningen av en socialpolitik i det urbetunde folkets intresse, ensociulpoUtik som kun unvändus som ett instmment för utt brytu de nuvurundeekonomisku muktförhållundenu. Socialdepartem en-tet m. fl. HerrKARLSSON i Huskvurnu (s): "Sociulpolitiken blir effektiv, förstnär den kommer ullu berördu människor till del och när dessu känner sigtillfredsställda med den. Alltför mångu människor känner olust inför utt sökusociulhjälp: mun vill inte hu med nykterhetsnämnd, burnuvårdsnämnd och undrasumhälleligu orgun att göru, trots att dessa är uvseddu för att ge hjälp ochstöd åt människon" Det är den unge handikuppude som sägerså i sin bok till de hundikuppude. De orden fördänur utt begrundas. 3* protokoll 1972. m. fl. Jag skulle emellertid lika väl ha kunnat börju med ettcitut ur tidningen , som en dug i junuuri månud 1972 skriver:"Totult satsar samhället, d. v. s. staten, landstingen och kommunerna,sammanlugt 35 miHurder kr på den sociulu tryggheten. Däruv svurur stuten förnärmure hälften eUer näru 17 miHurder kr. Av den totulu summun är det en mycket liten del som gårtiU socialhjälp baru en endu procent, 350 midoner kr. Det är viktigt uttkomma ihåg eftersom borgerliga tidningur, och då företrädesvis moderatasådana," observera det, ! - "tycks vida inbUluläsarna att huvuddelen av sociulkostnudernu går tUl folk 'som lever påsocialhjälp, som buru super och slåss och inte vill urbetu'." Det kan finnusskäl att med hjälp av dessu citut försöka bringa rätt i det hela och ge Htetperspektiv på själva utgångsläget. De initierade vet att diskussionen omsociulpolitiken i dug koncentrerus till vad människorna upplever sommissförhållanden; man tror att sociulhjälp baru uppbärs av människor som ärarbetsovUliga eller alkoholister eller uv utlänningar som kommer tUl Sverigeför utt levu pä understöd. På det sista området finns det mångu exempel atthänvisu till - jug tänker på hatbrev och liknande. Jag unser det vUctigt utt dessu negutivu uttityder tiU demsom behöver tu i anspråk de rättigheter som sumhället skuput åt sina medborgareinte får bredu ut sig. Syftet med sociulpolitiken är ju utt skupu trygghet förmedborgumu i frågu om försörjningen. De bidrug som viu sociulbudgeten slussusut tUl medborgarna i landet har en utjämnande effekt människorna emellun ochgmpper emellun. Sociulpolitiken är ett uttryck för samhällelig soliduritet. Detär genom msatserna på det socialpolitiska fältet som vi har kunnut föru enudämnunde politik, och den måste vi fortsätta utt föru . Det kun omsociulpolitiken sägus att mun med skutternu som medel ger trygghet åt människorsom har lägre inkomsten Det är också en soliduritetshundling. Jag skaU be att få gå tUlbaka Htet grund i tiden. När munhar hört herrur Carlshamre och tulu får man nämligen ett intryck av attdet är de borgerliga som skulle vura och tiderna igenom skulle ha varit depådrivande när det gäller socialpolitiken. I självu verket är det så utt munfrän sociuldemokrutins sidu ständigt fått föru en hård kump för att få igenomsociala reformer - det finns många exempel på det. Jag kan bara nämnu uUmännutilläggspensioneringens genomförunde. Därför kun mun inte ta så aUvarligt påvad herrar Carlshamre och sagt i det avseendet . När de borgerliga tulurnu försöker bredu ut sig och påstårutt det är de som är pådrivunde i de sociulpolitisku sammunhungen, ber jug pådet ullvurliguste utt få protesteru. Den ullra hårdaste striden har vi fåttföru mot högern, mot dem som i dug kullar sig moderuter. Det har sunnerligeninte varit någon moderution på derus motstånd mot socialpolitiken genomtidernu. Jug kunske i det summunhanget kan få erinra om vad den konservativenationalekonomen sude, när mun införde folkpensionerna ivårt land. Han spådde då att vi, om reformen infördes, skulle hukulhuggit våru skogur ända upp till för utt kluru finansieringen.Visst har man kalhuggit våra skogar på många stäUen, men inte beror det påfoUcpensionen, utan det har man gjort avhelt andra skäl. Professorer och politik har naturligtvis sina konsekvenser -det hur vi sett också inom andru purtier där mun haft politisku professorer somfrumträdunde personligheter. Men det är inte buru Gustuv Cussel som vurnut för desociulpolitisku åtgärdernu även dugens moderutu partiledure, Göstu Bohmun,hur hävdut att socialpolitiken i vårt lund skulle kostu 30 miHurder krononSkillnaden i betraktelsesätt mellun Gustuv Cussel och ärsunnerligen inte så rusande ston Men även foUcpurtiet har ställt sig på motståndarsidan.Jag kanske, för utt gå litet längre tillbaka, får erinra om vud folkpurtietsdåvurunde ledare, i , sude 1936, då socialdemokruternu villegenomföru en förbättring för de gumlu på dyrorterna. Hun sade att det var attfustlåsu pensionsstundurden ulldeles för högt för dem som då fick del UV denreformen. Så lät det då, ! Jug kunske också kun få erinru om vudBertil vid flera tUlfällen gav uttryck för: att socialdemokraterna genomsin utjämningspolitik och sin nivellering vur ulldeles för överdrivna i sittsätt att försöku skupa en jämlikhet i samhället. Det kan vara nyttigt att fååterge dessa uttulunden för herrurnu, som vUl frumstå såsom merreformvänliga än vi undru. Inte heller centerpurtiet kun åberopa sig på särskUt godainsutser i de lägen där det haft möjlighet att föra en egen socialpolitik.Centerpartiet hur väl erfurenheter från de tUlfäUen då det i sumverkun med ossi regeringsställning varit med om att genomföra en del sociala reformer. Närman emellertid kommer ut i de oUka kommunerna och ser hur företrädareagerar där de har möjlighet att styra kommunalpoli-tUcen imponeras mun intesärskUt mycket uv de sociala reformer som görs eller den "radUcuHsm"som finns på den borgerligu sidun. Efter den här historiska återblicken, som jag tror att detär nödvändigt att göra för att få litet perspektiv på det hela, skulle jag vidaunderstryku utt de problem som det modema sumhället onekligen skupur intemedför ett minskut utun ett ökut behov uv sociulpolitisku insutser. Otryggheteni dugens sumhälle som många människor upplever i stmkturrutionalisering-ens ochomflyttningarnas värld innebär ett ökat behov av sociala insatser på olikuområden. Svårigheter för äldre och hundikuppade att få sin service ordnadinnebär ett ökut kruv på sumhället; den äldre arbetskraften, som blirutslagen, måste också få trygghet. Jag vill understryka, med anledning av vud fm Marklundsude tidigare, utt mun ändå inte hur skjutit dessu människor åt sidan. Genom deinsutser frumför uUt när det gäller att skapu trygghet åt äldre - som redangjorts och genom de förbättringar av förtidspensionemu som kommer utt föreslåsi den proposition som är på väg åstudkommer mun ett verkligt gott skydd frånsamhällets sida just för de människor som blir utslagna ur industrin. talade om brister i dagens samhälle. Närdet gäller de människor som slås ut av det privuta näringslivet vill jag sägatill honom att det är där samhället måste gå in med sina resurser för att gedem den trygghet som de eHest inte skulle hu. Jug tror att det finnsanledning att peka också på detta. På snurtsagt alla områden i vårt sumhälle fordrus ulltså en ökad m. fl. m. fl. aktivitethos stat, kommuner och lundsting för utt kluru medborgurnus behov och för uttge dem den försörining och den trygghet de hur rätt utt krävu. orsukeruppstår ständigt för utt krävu ökude sumhällsinsutser på det här området.Nedgången i sysselsättningen hur orsukut urbetslöshet, som i sin tur medförtbehov uv en kruftigure sutsning på urbetsmurknudspolitiken men också uv direktekonomiskt stöd viu kommunernus sociulvård. Missunpassning i sumhället,ulkoholmissbmk och missbmk uv nurkotiku medför också ett ökut behov när detgäller vårdinsutser från sumhällets sidu, men även när det gäller kontanthjälpåt dem som har kommit på sned. Kontaktsvårigheter skupur onekligen problem det gällerbåde våru invundrure och, kunske inte minst, de stilla i samhället som intehörs men som ändå har svårigheter utt finnu sig till rättu och utt kommu tilltuls med myndigheter osv. Som riksdagsmän får vi oftu sumtul från människor somär i den belägenheten, folk som kunske kommer bort i den byråkrutisku hunteringen,de som känner sig utstöttu på något vis. Jug fick häromdugen ett sumtul från enkvinna, som påstod att hon hade skrivit ett brev till en myndighet förlänge sedun, men inte fått svur från dennu myndighet. Sådant inträffur, även omjag inte på något sätt det vill jug ubsolut poängteru vUl påstå utt vårusociultjänstemän inte skulle nedläggu ett gott urbete och ocksä se tUl utt desvurur på brev. Men ullting kan inträffu, pupper kun kommu bort i hunteringen. Också ett unnut full har relaterats för mig. En kvinnu,som vur i verkligt behov uv sociul hjälp och bud om sådun, fick till svur utthon måste återkommu, eftersom sociulvårdsbyrån vur stängd. I dettu full kundesuken rättas till tuck vure en förtroendemuns insuts. Det är klurt utt man fårupplevu ocksä dennu sidu uv problematiken, alltså att många människor bUr någotsutta åt sidan, eftersom de kanske inte är så värst påstridiga. Det finns alluniedning att uppmärksamma även detta problem, när man diskuterarsociulpolitisku insutser: Jug vill också understryku utt det är frägu om ettkontukt- och informutionsproblem. Om medborgumu finge besked och underrättudesom sinu rättigheter, skulle det vuru enklure. Sociuldepurtementetssociulkutulog, som utguvs sedun, är ett bru initiutiv. Det kunföHus UV fleru. I dugurnu, när vi diskuterur reklumskutt och svärighetemu förtidningarna att kluru sin ekonomi, borde en ökud sumhällsannonsering varaangelägen för att orienteru människornu om nyheter i lugstiftning och liknunde.Annonseringen skulle kunnu hu den dubbelsidigu verkan att informera medborgarnaom derus rättigheter och sumtidigt ge ett stöd till pressen. sedun, ungefär ,diskuterude vi i riksdugen de nyfuttigus problem. Vi kommer väl tillbuka tUldet problemet senare, när vi skall behandla en motion om de politiskt fattiga.Ibland kan man göra den reflexionen när man läser motioner, att det också finnspolitiskt fattiga riksdagsledamöter. startades en kumpunj kring människor som hudeinkomster på och däröver. Därvid frumhölls utt murginulskutternuslog så hårt utt dessu människor kom på obestånd och måste unlitu sociulvården.Det hur vurit gunsku tyst om dennu kumpunj, sedun dennu debutt hölls iriksdugen , men mun hör den påtulas ibland, framför aUt av tulesmän förmoderuternu. snuddude vid detta problem, när hun tulude omskuttefrågun. Jug skull återkommu och kommenteru dennu suk senure. Jug vill gärna säga att jag inte har mycket tUl övers förtalet om de s. k. nyfattiga. Men det är uppenburt utt människor kommer i klämpå gmnd av höga hyror, lågu inkomster, storu resekostnuder osv., så nog finnsdet besvärligheter för fumiHer bäde i och utunför . Det är mot den bukgrund som jag har tecknat av människormed låga inkomster och försörjningsproblem som man skull se det utspel somsociulstyrelsens generuldirektör gjorde häromdugen, när hun taladeom medborgarlönen. Det är enligt min mening felaktigt att som ochSvenska gör avfärda chefs utspel såsom ett hugskott.Vi får säkerligen tillfälle att komma tillbaka tUl den diskussionen. När BrorRexed säger att tunken bör bli föremål för någon form uv utredning, vill juggärnu understryku utt det inte kun vuru fel utt göru så. Detta är naturligtvisinte en reform som kun genomförus omedelburt, utun den måste ses i ett meralångsiktigt perspektiv. Men att avfärda förslaget som ett hugskott vägrar ivaqe faU jag utt göra. Jag önskar alltså tankar en god behundling.Hur puss reulistisku de kan vuru vid ett meru genomgripunde skärskådande fårnaturligtvis framtiden utvisa. Jug såg i en borgerlig tidning häromdugen en artikel, därdet stod utt halva befolkning lever av bidrag av oliku slug. De i denborgerligu propugundun så populäru Skärholmsfmurnu har ju sagt att man inte kanlevu på bidrag. I självu verket är ju bådu dessu påståenden helt feluktigu. Detär väl knuppust burnbidrugen eller folkpensionernu mun tänker på, när mun tulurom sociulbidrug ju, knuppust bostudstilläggen eller studiebidrugen heller.Vud mun uvser är, som jug inledningsvis citerude ur , den kommunulusociulhjälpen. Ändå är den, som jug underströk tidigure, bura av desumlade socialutgifterna som staten, kommunerna och landstingen har, men det ärdenna enstaka procent som debatten i stort sett rör sig om. Många har för sigatt det bara är att anmäla sig på en socialvårdsbyrå sedan rinner pengurnain. Det är klurt utt mångu människor reugerur mot sådunu artiklur som denSvensku Dugbludet hude sedun om den amerikanske desertören, somfick bo på ett hotell i och, om jag minns rätt, hude ibidrug i månuden. Mun tror att det bmkur gå till på det sättet, men iverkligheten är det ju, som ullu som sitter här rimligen bör veta, inte sårasande lätt att erhålla sociulhjälp. Mun bör vuru på det kluru med utt sociulhjälpen är en deluv sociulvården och utt den procent som det rör sig om utbetulus tiU - herrCurlshumre nämnde siffrun - 500 000 personer. Jug hur ingenting utt invända motden siffrun; den är säkeriigen riktig. Av dessu vur ungefär 150 000 barn. Ommun slår ut socialvårdskostnuderna på hela befolkningen, innebär det att varoch en betalar och utt uv varie hundralapp som vi betalur ikommunulskutt i genomsnitt går tUl sociulhjälp. De som fårsociulhjälpen får i genomsnitt mindre än 800 m. fl. m. fl. Jag tycker det är viktigt att mun håUer de siffrornu i minnet. Avkommunernus skutteinkomster går cu till socialhjälpen och avkommunernus sociulu kostnuder går till denna hjälp. Det gjordes en undersökning härförleden som visade attendast av de tillfrågade gav rätt svur på frågan, hur storsociulhjälpen vur, medun helu trodde utt den uppgick tiU över 50procent uv socialpolitikens kostnader. Jug tycker dettu visur hur dåliginformutionen tiU medborgurna är just på den punkten. Därför är det inte såunderligt utt mångu människor reugerur som de gör. En unnun undersökning som gjorts visur utt det ärurbeturgmp-perna som är mest emot socialhjälpen. Dettu är i och för sigingenting onuturligt, eftersom de är vunu vid utt själva kluru sinu utgifter,utt slitu hårt för sitt eget uppehäUe och göra rätt för sig. Om de då uppleverden bild som jag tecknade i den här undersökningen så, utt det skulle vuru lättutt få sociulhjälp, är det självklurt utt de ställer sig negativa i sinureuktioner. Här är det, menur jug, ungeläget utt upplysning lämnus ochinformution ges. Okunnighet och ovUju får inte styru vårt sociulpolitiskuhandlande. Det är också lika Ula när man hör en del människor ta uppungdomsvårdsskolorna och rekommendera prygel som struff för de där intagnaungdomurnu - precis som om de flesta av dem inte hude fått mer än tUlräckligtmed stryk i sinu dugur, men mindre uv kärlek och vänligt bemötunde. Ett studiumuv ukternu vid våru ungdomsvårdsskolor visur dettu. När mun kommer in på ungdoms-, ulkoholism- ochnarkomunsidun finns det anledning att understryka utt meru stöd bör ges åt deideellu orgunisationer som arbetar på det fältet. hur, såsomframgår av betänkunde nr 5, unvisut att man nästu år bör kommu med ettordentligt handtag just tUl de orgunisutionerna och jug vUl gärna rekommenderudet. När det gäller handikuppvården vUl jag understryku utt detverkligen har gjorts en mycket kruftig insats här . EnmångdubbUng av samhällsomkostnadernu hur skett, men så är det också ett mycketviktigt avsnitt av vårt samhälle som det gäller. Här vUl jug säga, eftersom tog upp frågunom pensionsåldern, utt sumtidigt med utt man talar om en sänkning uvpensionsåldern - som naturligtvis kommer är det ungeläget att mun också löserde ungu hundikuppudes pensionsproblem och ser tUl utt det blir en bättreordning och att de får bättre ekonomiskt handtag än vad de har.Det tilUcommer pensionsålderskommittén att utreda den frågan, och jug hoppusutt förslag om dettu skull kommu. Jag viU understryka att detsannerligen är vUctigt att så sker. Jag har bara kunnat snudda vid några av desociulu problem som möter i dagens sumhäUe, och det är klurt att vi under denfortsuttu diskussionen om de oliku punkternu kommer tillbaka med synpunkter ochkommentarer i de aktuellu fullen. Jug vill buru som en summanfattning av dettalilla anförande säga att vad som behövs på det socialpolitiska fältet är bådeen socialhjälp och en socialvård som ger skydd åtde människor som kommer i kläm i samhäUet. Försäkringsskyddet måstekompletteras med en sociulhjälp som kun vuru individuell och trädu tUl närunnut ekonomiskt bidrug hur upphört utt gällu. Vi måste lära människorna uttsociulhjälp och sociulvård inte är någon nådegåvu. Okunnighet och ovidu måstebekumpus. Det är vude människas rättighet utt erhållu sociulhjälp när såbehövs. Vi måste söku skupa en god social miHö och förebygga sociala risker ochotrygghet. Vi måste ge helu sociulvården en serviceinriktning och vi skaU äveninrikta den sociala forskningen på att främja socialvården och åstadkomma endemokratisk utveckling på det fältet. SakUgheten i socialpolitiken är uvgörunde för utt denskull uccepterus UV uUu medborgure, och det är där som vi politiker hur ettstort unsvur utt ge människornu den informution som är nödvändig för utt derätt uppfuttur sinu rättigheter i vårt svensku sumhälle. Låt mig sedun bura tu upp ett pur uv de inlägg somgjordes. Jug hur ingen speciell kommentar tUl vad sade.Men jag tyckte utt tul vur en endu lituniu. Allting betruktudespessimistiskt, uUt vur dåligt osv. Hur skuUe det vura om övergav detbetraktelsesättet och i stället guv sig in på en ordentlig diskussion om decentrala problemen? Sedan ar det klart att inte kan komma förbi attfolkpartiet bjudit över i vissa ting men att när partietsjälvt här understryker jag vad jag sade i mina tidigare lämnade citat hademöjlighet utt drivu en sociulpolitisk linje, blev insutsernu inte så stora.Därför måste man betrakta resonemang som snällt, välvUligt ochvälmenande. Men i praktiken finns det inte någon särskild hundlings-kruft bakomde motioner som folkpurtiet kommer med. tog upp frågun om nurkotiku och gifter. Jugvill gärnu understryku utt nurkotikumissbmket nuturligtvis är ett uv vårtsumhälles gissel. Där finns det ull uniedning för oss utt gemensumt söka ta dekrafttag som behövs. Men man kan å andra sidan inte den ena gången tala om attvi har ett hårt skattetryck och å undru sidun krävu ökude insutsen Det måstevuru logUc i all politik. Och så var det , som lever kvar i mångt ochmycket i de gamla betraktelsesätt som mun så väl känner igen från högernsdugur. Det är inte så länge sedun vi hude en högerledure som sude uttsociulpolitikens endu uppgift egentligen vur utt Undru nöden. Även om jug intefrånkänner sociulu umbitioner, måste jug sägu utt helu hansresonemung gick i den riktningen. Det skider inte mycket mellan den gamluhögerns uppfuttning och de nyu moderuternas. Jag kanske skall sägu till herrCurlshumre, när hun tulur om otryggheten osv., att då människornu slås ut frånurbetsplutsernu, när det enskildu näringslivet hur misslyckuts och då sumhälletmåste gripa in, då tulur mun från moderuternus sida om den dyraadministrationen uv trunsfereringur-nu, då tulur mun om . Jug förstod inte rUctigt resonemang omudministrutionskostnuder och liknunde. Låt oss tittu på två suker;sjukförsäkringen och ullmännu tilläggspensioneringen. Jug vågur påstå uttinget pensionssystem i någon unnan del uv världen hur så småudministrutionskostnuder som det här är fråga om. Socialdepartem en-tet m. fl. kun väl uldrig drömmu sig tillbuku till dentiden då de futtiga människornu bokstuvligen tulat fick stå med mössan i handoch tmga om en eUer unnun slant till sitt uppehälle? Därför är tulet fränmoderuternus sidu i dug om otrygghet ett fulskt tul. Den verkligu otryggheten isamhället upplevde mun då föregångure styrde i våru kommuneroch styrde i den svensku staten. Men, , resonemunget om skatten är ocksåintressunt. Hun vUl ge sken uv utt det bura gällde att växla pengar, som herrHjalmarson talade om. Om analyserar det svenska skattesystemetblir hun på det kluru med att det som verkligen tynger för de småinkomsttagurnu är kommunulskutternu och lundstingsskutternu. Det är ett stortproblem hur man skall klara den sidan. Men hur ni ju fått igenom enutredning som skuU undersöka kostnudsfördelningen meUun stut och kommun. Jug vill dock betona utt det är väldigt svårt utt höju detsammanlagda skattetrycket. Vi har höga skatter i vårt land, det vill jag gärnaerkänna.