prot · FV0941 · 1972-12-31 00:00:00 — bör väl ha en viss förhoppning utt nå resultut påden här punkten om hun själv hur kuruge nog utt fullföHu sin tankegång ochställu sig bakom motionsyrkun-det. Sjöfartsmateriel m. m. HerrHYLTANDER (fp) kort genmäle: Jag tackar för beträffande motionsskrivundet. Äv det förstu inlägget fickmun lätt det intrycket att det funns buru två personer som hude arbetat förkanalens utbyggnad, nämligen och . Vidare skulle jag viHa fråga om han, i denhändelse reservationen inte vinner i kontrapropositionsvoteringen, är bereddatt stödja mujoritetsförsluget i huvudvoteringen? () kort genmäle: Eftersom jug redun har konstateratatt jug hur svårt utt se skillnaden mellan vad utskottets mujoritet skriver ochvud reservunternu skriver är det fullkomligt egult på vilken sidu mun ställersig i dettu uvseende. Men och jug är ändå bereddu utt göra ettpositivt uttalande tUl förmån för kanalens utbyggnud, och jag tror att detfinns fler socialdemokrater här i kummaren som är beredda att ställa sig päsamma linje. Då gör vi något verkHgt konstruktivt för frågans lösning; det ärdet viktigaste. 7* protokoll 1972. Sjöfartsmateriel m. m. HerrBÖRJESSON i (c); Låt mig allru först uttulu min storutillfredsställelse över det positiva intresse som frågan om harvisats både från utskottsmajoritetens och från reservanternas sidu. Det bådurgott för en lösning uv frågun i dess helhet. Det är givetvis ungeläget utt dennu kanulutbyggnud kun skeså utt även större båtur kun trufikeru kunulen. En ökning uv Götu kunulskupacitet skulle få mycket stor betydelse för de län som berörs - i första handSkaraborgs lan, län och . En sädun kupucitetsök-ningskulle innebäru en förbättring uv kommunikutionsmöjligheternu i dessu områden,och den skuUe ha stor lokuliserings- och regionulpolitisk betydelse. Vätterndelegadonen har unfört utt sturkulokaliseringspolitiska skäl talur för en utbyggnud. Förekomsten uvkunululternutivet vid trunsporter verkur också tuxesänkunde, och kunultrufikensinternutionellu ökning tyder på utt dennu trunsportgren hur storuförutsättningar. Kunulledernu hur så stor trunsportkupucitet som enjärnväg och mångu gånger större än en lundsväg. Vidure kun mun bl. u. anföraatt den frumtida sjöfarten i stor utsträckning kommer utt bygga på trunsportermed mindre furtyg till större humnur där omlustning till större furtyg kun ske. Det är ungeläget utt trufikökningen på vägurnu så långtmöjligt hålls tUlbuku genom att andra transportsätt kommer till användning. Ettgrundläggande mål för trafikpolitiken måste vara utt skupu säkerhet i trufiken.Dettu måste vuru lätture om trufikmängden på landsvägurnu inte tUlväxer onödigtmycket. Starka skäl talar därför för en utbyggnad av västgötadel och utbyggnaden skall naturligtvis också göra det möjligt att ta emot större fartyg. Jag yrkar bifall till utskottsmajoritetens hemställan itrafikutskottets betänkande nr 2 under punkten 9, trots att jag står sommotionär. Vi motionärer finner mänga gånger att våra motioner inte kan bifallasav riksdugen. Om mun unser utt utskottet gör en hygglig skrivning och riksdugenger en mening till kännu med uniedning av motionen eller motionerna har man,enligt min mening, i viss utsträckning nått sitt syfte. Jug finner därför attdet ligger mycket stort värde i att utskottsmajoriteten hemställer uttriksdagen som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl kännu att det är ungeläget uttKungl. Muj:t till riksdugen inkommer med förslug om utbyggnud uv Götu kanalsvästgötadel för trufik med större båtur. HerrZACHRISSON (s): Buru en mycket stillsum kommentur till denhär nägot lustigu debutlen! Här hur en rud talare från de partier som annarsbrukar tala om hur fariigt det är utt släppu in tunkbåtur i vissa skärgårdarinte med ett endu ord berört de oerhördu furor som väntar det renu vuttnet iVättern, när mun är färdig att med berått mod släppa in ett rejält storttanktonnage i . Det förvånar mig - inte litet, utan mycket! HerrGUSTAFSON i (fp): Låt mig då frumföru en liku stillsumreflexion! Det innebär ulltså utt , tUl skUlnad från herrFranzén och de övriga talarna, är motståndare tUl tanken på att bygga ut Götakanal för att den skull kunnu tu emot större furtyg. Dettu är ju innebörden ivud sude. Jag menur utt det finns uniedning utt ingående prövu dettumed hänsynstagande till de risker som smutsig lust på båtur kun medföru. Det ärett hänsynstugunde som vi kommer utt ta t. ex. beträffunde SödertäHe kanul, somvi behandlar under nästu punkt; det är ju precis sammu situution där. Tänkerherr Zuchrisson röstu emot försluget där? Depurtementschefen hur sagt att hananser den frågun så viktig utt den bör bli föremål för en särskildundersökning. Men utt tänku sig utt mun skulle förhindru eller moturbetukunultrufik därför utt det också förekommer oHelaster - det tycker jug är ennågot egendomlig metod att bedrivu trufikpolitik. Sjöfartsmateriel m. m. Jag trodde att i varmedveten om att är ett av de stora vattenreservat som vi har kvar i dethär landet. i (fp): Herr talman! Ja, det ärjag. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall tiU 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 4 a av m. fl. samt 3:o)motionen nr 259, och förklarudes den förstnämnda propositionen vara medövervägande ju besvurud. Då begärde votering, upptogs förbestämmunde UV kontrupropositionen ånyo de båda återstående propositionernu, avvUku den under 2:o) ungivnu förklurudes hu flertulets mening för sig. Sedunherr begärt votering beträffande kontrapropositionen, upplästes ochgodkändes föHunde voteringsproposition: Den som vUl att kammaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen angående trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 2 punkten 9 mom. 6 antarreservationen nr 4 a av m. fl. den det ejvUl röstur nej. Vinner nej hur kummaren tUl kontruproposition i nämnda votering untagit motionen nr 259. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter hu röstut för ju-propositionen. rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning gav föHanderesultut: I enlighet härmed blev föHande voteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kummuren bifaller trufikutskottets hemställun i betänkundetnr 2 punkten 9 mom. 6 röstur ju, den det ejvUl röstur nej. Vinner nejhur kammaren bifallit reservutionen nr 4 u uv m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklurades tvekan kunna råda angående resultutet, varför votering medomröstningsapparut verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemstäUun, dels reservutionen nr 4 b av i , ochförklarades den förra propositionen varu med övervägunde ju besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition; Den som vill att kummaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten 9 mom. 7 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 4 b uv Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet av kammarens ledamöter ha röstut för ju-propositionen. HerrANDERSSON i SödertäHe (s); Under punkten 10 i trufikutskottetsbetänkunde unslås pengur till en fördjupning av . Det arbetetskull delas upp , och de pengar som anslås är för det förstu året. Det är ett enigt trafikutskott som föreslår dettu, och iden situutionen skuU jug i kvuU vid denna sena tidpunkt inte ta upp någonlängre debatt. Men när detta riksdagsbeslut skull verkställas avsjöfartsverket, fordras rätt stora ingrepp i landskapsbilden i SödertäHe, iytterst centrulu och vituladelur uv kommunen som ur midösynpunkt är mycket känsligu. Det hur i en sådan situution uvgörunde betydelse hurarbetena kommer utt utförus. Enligt min mening får ingen energi spurus i syfteatt skapa en ny landskapsbUd som blir så tilltalande som möjligt. Självklart är det en enig opinion i SödertäHe kommun somstår bakom en sädan önskan och framför dessa krav. Jag hoppas och förutsätteratt skull visa den största förståelse för dessa krav och isamråd med företrädare för SödertäHe kommun komma fram tiU den bastu lösningensumt i detta arbete också kunna beakta en rad önskemål från kommunens sida. Jag vUl tiU sist baru uttrycka förhoppningenatt den utredning, som kommunikationsministern aviserur i statsverkspropositionenoch som skall se över trafik-, säkerhets- och miHöfrågor i Mäluren, blirverklighet inom den ullru närmuste tiden. HerrGUSTAFSON i (fp): Det hur funnits fleru ohka alternativ för enutbyggnad av SödertäHe kanuL En del uv de förslug som kom först skulle hainneburit mycket stora ingrepp för SödertäHe kommun. Kommunen hude ett såduntförslag för yttrunde och uvstyrkte det med hänsyn tiU de nuckdelur det skullehu för kommunen. Det förslug som kommer är uv mindre omfuttning. Mun harfaktiskt lyckats undgå de stora ingrepp som SödertäHe kommun vände sig mot närmun uvstyrkte. Jag delur helt i SödertäHe uppfuttning attdet är ungeläget utt utbyggnuden sker på ett sådunt sätt att mun tur all skälighänsyn till de intressen som SödertäHe kommun har. Jug kun också meddelu att det har tUlsutts ensumurbetskommitté meUun sjöfurtsverket och kommun. Såvitt jagförstår genom de kontukter jug hur huft med sjöfurtsverket är man också därangelägen om att göra dennu utbyggnad på ett sådant sätt som i största möjligautsträckning tUlgodoser de intressen som kommun han i SödertäHe (s): Jug noterur med tacksamhet den positivainställning som trufikutskottets ordförunde här deklurerut inför de storuurbetsuppgifter som skull utföras i SödertäHe när det väntade riksdagsbeslutetskall verkställas. Överiäggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 9 i uniedning av motioner angående demokrati. motionen 1972:51 uv m.fl. (c) vuri, såvitt nu vur i frågu, hemställts utt riksdugen 1. tUlkännagavför Kungl. Muj;t som sin mening vad som unförts i motionen om behovet uv ensumlud unulys uv den kommunula självstyrelsens problem och av en helhetssyn pådessu problem, 2. hemställde hos Kungl. Muj:t utt den kommunuldemokratiskautredningen fick i uppdrug utt u) skyndsumt frumlägga alternativa förslag tUlutformning uv system med kommundelsråd, innefuttunde förslug tUl erforderiiglagstiftning, i enlighet med vud som unförts i motionen, b) uturbetu ultemutivumodeller för informutionssystem inom kommunernu, med beuktunde uv frågornu omförtroendemännens ställning och arbetsvillkor, i enlighet med vad som anförtsi motionen. motionen 1972:52 av m.fl. (fp) vari, såvitt nu vari fråga, hemställts att hos Kungl. Maj:tbegärde att förslag framlades 1. års val om sådan ändringav kommunallagen att kommunerna gavs möjlighet att inrätta direktvaldakommundelsråd med uppgifter i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. omsådan ändring av kommunallagen att kommunerna gavs möjlighet att anordna rådgivandekommunulu folkomröstningur, 3. tiU åtgärder för ökud informution från ochoffentlighet i kommunulu nämnder och styrelser i enlighet med vad som unförts imotionen, 5. tiU åtgärder för bättre urbetsförhållunden för de kommunalaförtroendemännen i enlighet med vud som unförts i motionen, motionen 1972:103 uv herrurRichurdson (fp) och Hyltunder (fp) vuri yrkuts utt riksdugen hos Kungl. Muj:themställde om tilläggsdirektiv till utredningen om den kommunala demokratin ochom förslag angående rådgivande folkomröstning, motionen 1972:390 av m.fl. (m) vuri, såvitt nu vur i fråga, hemstäUts att hos Kungl. Maj:tskuUe unhällu att dennu motion och motion nr 294 överlämnudes till utredningenom den kommunala demokratin för beuktunde uv vud däri anförts om den kommunalademokratin samt motionen 1972:806 av () och ()vuri hemställts utt hos Kungl. Maj;t begärde utt förslug frumludes igod tid års vul om sådan ändring uv kommunallagen att kommunernaigavs möjlighet att inrätta direktvuldu kommundelsråd med bl. u. de uppgiftersom unförts i motionen. 1. att riksdagenskulle uvslå motionen 1972:51 såvitt uvsåg hemstäUun punkt 1, 2. utt rUcsdugenskuUe avslå motionernu u) 1972:51 såvitt avsåg hemstäUan punkt 2 a, b) 1972:5 2 såvitt uvsåg hemstäUun punkt 1, c) 1972:390såvitt avsåg punkt 1 i den del den gäUde kommundelsråd, d) 1972:806, 3. uttriksdugen skuUe uvslå motionernu a) 1972:52 såvittuvsåg hemställun punkt 2, b) 1972:103, c) 1972:390 såvittuvsåg punkt 1 i den del den gäUde kommunulu folkomröstningur sumt 4. uttriksdugen skuUe unse motionernu a) 1972:5 1 såvittuvsåg hemställun punkt 2 b, b) 1972:52 såvittuvsåg hemställun punkternu 3 och 5 samt c) 1972:390 såvittavsåg punkt 1 i den del den gällde öppnu styrelser och nämnder besvurudemed vud utskottet i betänkundet unfört. 1) UV herrur i Luttru (c), (),i (c), i Mulmö (m), Schött (m), MoHn (fp) och i SundsvuU (c), vilku ansett att utskottet under 1 bort hemställu, att med bifall till motionen 1972:51 punkt 1tillkännagav för Kungl. Maj:t som sin mening vad som anförts i motionen om behovetav en samlad analys av den kommunala självstyrelsens problem och uv enhelhetssyn på dessa problem', 2) UV herrur Lursson i Luttru (c),Nelunder (fp), i (c), Schött (m), i Mulmö (m), () och i SundsvuU (c), vilku ansett utt utskottet under 2 bort hemstäUu, att i anledning uv motionernu 1972:51,hemställun punkt 2 u, 1972:52, hemställun punkt 1, 1972:390, hemställun punkt 1såvitt uvsåg kommundelsråd, och 1972:806 i skrivelse tUl Kungl. Muj:t begärdeatt utredningen om den kommunulu demokrutin fick i uppdrug utt snurast och ommöjligt års val frumlägga förslag som möjliggjorde för kommunernu attinföru kommundelsråd, 3) av herrur Nelunder (fp), Werneri (m), Schött (m) och (), vilka ansett utt utskottet under 3 bort hemställu, utt riksdugen i uniedning uv motionemu 1972:52, hemställunpunkt 2, 1972:103 och 1972:390, hemställun punkt 1 såvitt avsåg kommunalafolkomröstningar, i skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemställde att kommunal-demokratiutredningengavs i uppdrug utt frumläggu förslug om sådun ändring uv kommunullugen uttmöjlighet öppnudes för kommunerna att anordna rådgivande folkomröstningar. Överläggningen rörande dettu betänkunde må omfuttu ävenkonstitutionsutskottets betänkande nr 11, men yrkande beträffande sistnämndabetänkande framställs först sedan detsamma föredragits. HerrLARSSON i Luttra (c): Det utskottsbetänkande vi nu behundlurgäller den kommunala demokratins vUlkor. Frågor om den kommunala demokratin haråterkommit i och därefter. Framför allt är detkommunsammanläggningarna som givit ökad aktuaUtet åt dessa frågor. Då reformenbhr färdig har antalet kommuner minskat från 2 500 före1952 tiU 272. Oavsett hur man bedömer reformens positiva och negativaverkningar råder det stor enighet om att den skapat aUvarliga problem för denkommunala demokratin. Minskningen av antalet förtroendevalda blir mycketkruftig. Enbart genom den senaste sammanläggningsreforraen minskas antaletförtroendeuppdrag från omkring 125 000 till omkring 42 000. I den centerpartimotion som ligger tUl gmnd förutskottsbetänkandet i denna del anför man följande: "Kontakterna med deenskilda kommunmedlemmarna kan också försvåras genom att storkommunernasförvaltning blir större och meru komplicerud liksom problemen blir svårure attöverblicka. Nya problem kan även instäUu sig då det gäller utt hävda deföitroendevuldus stäUning i beslutsprocessen. Ökude svårigheter uppreser sigockså för en engagerande debutt och en önskvärd informution." I detta senure hänseende medförde ju den gemensammavaldagen nya svårigheter. Hur mun då ingenting gjort för utt mötu problemen? Både kommunindelningsbeslutet och författningsreformen föHdes av försäkringarom att nu skulle den kommunala demokratins problem verkligen bli uppmärksammade.Det började med en arbetsgmpp om den kommunala demokratin, ledd av ettstatsråd, vur säkert godu, men resultaten blev ganskabetydelselösa, och gmppen upphörde . Efter hand hur nya utredningar tiUkommit utan att dockfrågorna förts så mycket framåt, I dug knyter sig förhoppningurna framför allttill den sedun tiUsutta utredningen om den kommunala demokratin.Även länsberedningen kan få betydelse för den kommunala demokratin. Beslutet om det kommunala purtistödet spelar stor roll förpartiernas möjligheter att svara för kommunul informution. Möjligheten utt utsesuppleunter i fullmäktige innebär utt fler kun bli engugerade i den kommunalabeslutsprocessen och är ett steg i rätt riktning, Formema för medborgarinflytande över den kommunalaverksumheten har dock inte tiUräckhgt uppmärksammats. Spontant har bildatskommundelsråd, byalag och andra opinionsgmpper, I vissa fall "harfuUmäktige utsett dessa kommundelsråd. Det är inget tvivel om att verksamheten varit tUl nyttaför intresset kring samhällsfrågornu på kommunplunet. En och annan kommunulmun,kunske t, o, m, på kommunulrådsplunet, har i sitt umgänge med dessa gmpper intetagit tillräckligt allvarhgt på förslagen utan fått erfara den beska sanningeni ordspråket, att man inte bör spotta i kålen med hänsyn tiU risken att manefteråt kan få äta upp den. Erfarenhetemaav den nuvarande ordningen visar klart att verksamhe- ten fyUerett behov och att respekten för dessa gruppers arbete ökar. Från vår sida menarvi utt mun borde få till stånd en ordning med direktvuldu kommundelsråd ikommunens oUka delar. Utredningen om den kommunulu demokratin bör behundlu denfrågun med förtur 1 reservutionen 1 hemstäUs utt riksdugen skall ge tillkänna för Kungl. Maj:t vad som anförts i motionen om behovet av en sumludunulys uv den kommunulu självstyrelsens problem och av en helhetssyn på dessuproblem. I reservutionen 2 anhålls att utredningen om den kommunala demokratinfår i uppdrag utt snarust och om möjligt års vul frumlägga förslagsom möjliggör för kommunerna att införa kommundelsråd. Jug ber utt få yrku bifull till dessa båda reservutioner. Under dettu unförande övertog herr talmannen ledningen avkummurens förhundlingur. HerrWERNER i Mulmö (m): Jug kun på mångu punkter instämmu i vud herrLursson i Luttru hur sugt, och synneriigt där han talur om utt det behövs ensumlud unulys UV den kommunulu självstyrelsens problem. Det är, som vi kunutläsu UV hundlingurnu, fem oliku utredningar som sysslar med dessu frågor ochvinklur dem från oliku håll. Det inträffur väl mycket lätt utt det brister isumbandet meUan de olika utredningarna, och därför vill vi också ställa ossbakom den reservution där det krävs en samlad analys av den kommunulusjälvstyrelsens problem. I frågun om den kommunulu demokrutins lokulu förunkringhur moderata samlingspartiet för övrigt väckt en motion under rubriken. Jag förstår att rubriken inte på något sättär kontroversiell, eftersom vi väl aUa torde vara överens om målsättningen uttfå en uUt bättre fungerunde och ulltmer levunde kommunul demokruti. Det skuUväl också i sanningens namn sägas att det inte är så stor skUlnud mellan vadsom anförs i utskottet och innehållet i reservutionernu. I stort är det endustdivergerunde meningur om unge-lugenhetsgruden och tidsfuktorn. Vi hur väl ullu på känn utt det förhåller sig så, som herrLursson i Luttru också nämnde, utt den representutivu demokrutin i kommunernuhur kommit utt skupu en besvärunde distuns mellun beslutsfutturna och övrigamedborgure. Det är också ulldeles självfullet - och det ligger i sukens nutur -utt kommunreformen, som ger oss de storu kommunemu, ytterligare kommer uttaccentuera denna distans. Det är därför inte underligt om den vanligemedborgaren får en känslu uv utt besluten futtas över huns huvud. Hun kan intepåverka besluten och han ser inte att han hur något medinflytunde. Det hjälperinte heller utt mun hänvisur tUl att medborguren hur möjlighetatt göra sin röst hörd i kommunalval. Det är en skäligen klen tröst - dvs. omman inte själv råkar bli vald. Detta har för en del skapat en allmän olust inför politiköver huvud taget och även för politikerna. Vi minns väl fortfarande denpredikan som hölls vid riksdagsgudstjänsten härom året, där prästen talade omför oss att enriksdagsman verkligen inte är någon populär figur. Det är Ula nog, men vud somär värre är utt dettu också hur drubbat kommunul-politikernu, som mer och merhur börjut betruktus - i vurje fuU vissu uv dem - som självrådigu pumpur, meduUt vud mun nu lägger in i detta uttryck. Pumpvälde må kunnu upplevus som dendiumetrala motsatsen tUl demokruti med verklig medborgurförunkring. Äter andra hur bitit i det suru äpplet och försökt sig påutomparlumen-turisku metoder för utt ge sin mening till kunnu. Det finnsnaturligtvis ingen anledning att ta dettu som ett uttryck för en viHa utt vädraaggressioner, utun det bör i stäUet uppfuttas som ett uttryck för maktlöshet. Detär egentligen buru de muktlösu som hur uniedning att demonstrera. Men vi har också sett hur konimundelsgrupper, byulug,Alternutiv stud osv. hur växt frum på ett sunsut och nuturligt sätt ur ettklurt behov uv att finna någon form för egen opinionsbildning. När vi under flera är fört fram kravet på kommundelsråd,hur vi unknutit tUl någonting som vuxit fram naturligt och som har uccentuerutsUV kommuiireformen. Mun kan klart se hur byalagen försöker ersätta de småkommunernas beslutande församlingan Den stora kommunens beslutande organ har självfallet aUanledning att lyssna till de s. k. gräsrötterna, både för egen del och försjälva sakens skull. SamhäUsmaskineriet - också det kommunala - är till förmänniskomas skuU, men tyvärr är det nog inte så få som upplever det tvärtom. Det finns många frågor som kommundelsråden kan belysa ochbehandla, t. ex. miHöfrågor och planeringsfrågor av skUda slag. Jug skuU integå närmure in på dem just . Vi känner tiU dem. De som bor i de olikukomrnundelama har ju närkontakt med problemen där och har därför rätt storaförutsättningar att lösa dem på ett vettigt sätt. I linje med detta ligger också vårt krav på rådgivundefolkomröstningur. Sädanu skulle nuturligtvis aktivera det politiska intressetoch säkert ge uniedning tiU visare beslut i de kommunulu försumHngurnu. Nåväl, ullt dettu kun vi nog i stort sett vuru överens om,och därför hur också olike; utredningur kommit tUl stånd som rör den kommunalasjälvstyrelsen, främst då utredningen om den kommunala demokrutin, somutskottet hänvisur till. Vud vi hur vurit oense om är, som sugt,angelägenhetsgraden hos de här reformerna. När det gäller kommundelsråd viU vi hu en skyndsambehandling med tanke på nästa års val. Om nu en utredning finner det lämpligtatt anknyta val uv kommundelsråd tUl den gemensumma valdagen, så är det juviktigt att beslut fattus snabbt, ty annars blir det ett långt uppskov. Vud beträffur de kommunulu folkomröstningurna är vi påvårt håll inte tiU freds med direktiven. De hur en negativ attityd tiUkommunala folkomröstningar, det kan man inte komma ifrån. Redan i direktivenavfärdas strängt taget folkomröstningen som en vettig metod attmedborgurförunkra den kommunala demokratin. Jag skall citera litet grand:"Tanken på folkomröstning i kommunala frågor kan emellertid vara svår uttförenu med ståndpunkten att en levande demokrati bäst åstadkommes inom ramen för ett system med en representativdemokrati, utövad genom politiska partier som företräder en bred allmänpolitiskgmndsyn." Och sä anför man utt det är svårt utt formuleru frågor, uvgränsufrågor osv. som man kun föreläggu en folkomröstning. Man kommer därpå tillklämmen där mun säger utt det måste konstateras "att den praktiskabetydelsen av en sådan reform skulle bli starkt begränsad. De sukkunniga bördärför i första hand övervägu undra åtgärder som på ett effektivare och med enrepresentativ demokrati bättre förenligt sätt tillgodoser intresset av en ökadmedborgerlig förankring av den kommunulu självstyrelsen." Det är ulldeles tydligt utt man inte är intresserad avdetta. vet jag mycket väl att det finns representanter ikonstitutionsutskottet, vUka också ingår i utredningen om den kommunalademokratin och som i utskottet välvilligt lovat utt utredningen skuU behandludessu frågor. Jug ser att i nickar, och vi är nog såtacksummu för utt mun vill tu upp dettu på ett ullvurligt sätt, kanske inte medstöd uv direktiven utun trots direktiven. Med dessu ord vill jag yrku bifall till dereservationer som är knutnu till detta betänkunde.