prot · FV0937 · 1972-12-31 00:00:00 — Det finns undru storuområden inom skärgärd där uppgifterna är bristfälligu. Jug ärmedveten om att det är av försvarsskäl som mun inte lämnar ut uppgifterna, menjag kan sumtidigt förstå att fritidsbätsfolket har önskemål på den här punkten.Än sä länge väger dock försvarsskälen tyngst. Men det sägs utt sjökorten är svåru att tyda, särskilt förutländsku befälhavare, och att detta bl. a. skulle ha orsukut Sturmurksgmndstötning i höstus i Söderurmsleden i . vet jug intenågot unnut lund som på sinu sjökort hur uppgifter på ullu möjligu språk; detskulle ställu sig för dyrt. Men man kunde ju sägu utt en utländsk befälhuvuresom inte i tUlfredställunde grad kun läsu sjökortet, skall ha lotshjälp. Dettatalar ulltsä för lotsplikt för de utländsku bäturnu. Jug vill också pussu på att säga, att vad gäller Östersjöni övrigt är bristernu storu i frågu om sjömätning och sjökortsuppgifter. Dettuberor frumför ullt pä det allt större tonnaget och det alltså störredjupgåendet för tankfartygen. Herr statsrådet säger vidare att det är "myckettveksamt, om riskernu för en grundstötning med uniedning av t. ex. ett okäntgrund skulle minska genom att utöka lotsningstvänget". Mun fär väl ändå,herr statsråd, förutsättu utt för lotsurnu, som hur det här yrket, finns detinte sä mångu okändu grund som för dem som uldrig hur vurit i furvattnentidigare. HerrHÄLLGREN (vpk): Jag skall tacka kommunikationsministern för svaret. Jug vill emellertid påpeku vilken liberulisering somgenomfördes när man 1970 övergick frän den dä gällunde lotsplikten till ettsystem som i princip innebär ullmän lotsfrihet. 1 vissu fall föreliggerskyldighet utt unlitu lots - det säger kommunikutionsministern - men enligt sjöfartsverketsmeddelande nr 22 är 1971 ges det möjlighet till dispens. Mot bakgrunden av desenaste rapporterna om allt fler haverier och tillbud i farvutten, där dettidigure rådde lotsplikt, mäste liberuliseringen av tidigare lotsbestämmelserbetruktus som ett mycket olyckligt beslut. Det hur visut sig utt rederierna försöker att helt klarusig utan lotsur och utt unlitunde endust sker i unduntugsfull - i vurt full päVästkusten är förhällundet sådant. Det betyder alltså utt sjöfolkets säkerhetsätts på spel och utt risker för miljöförstöring i stor skula föreligger längshelu den svenska kusten och skärgården. Enligt den intervju som återgavs iSveriges Radio med avdelningsdirektör i sjöfurtsverket förekommerdet utt rederiernu försöker övertulu furtygsbefälen att avstå frän att användalots där man tidigure bedömt det som nödvändigt. Ju, enligt intervjuuttulunden förekommer det t. o. m. att rederiernu betulurnägon eller någru hundruluppur utöver den ordinurie lönen till furtygsbefäl somuvstär från lots. Som exempel på det nämndes i den här intervjun att sträckanPaternoster-Wallhamn ger extra till befälhavaren vid varie tillfällesom han inte anlitar lots. Dessa uppgifter lämnudes i en nyhetssändning frän SverigesRadio . För att vuru riktigt säker ringde jag SverigesRudio och kollade upp uppgifterna, och man svarade där att harbelägg för vud hun meddelut i nyhetssändningen. Det är skrämmunde utt en grupp människor uv de rikasteblund de riku i det här samhället- för att ytterligare berika sig genom attspuru någru tusenlappar varie resa utan lots, där det tidigare ansågsnödvändigt att ha lots, riskerar bäde människors liv och miHön vid kusterna.Människor med sådun morul kun inte ges någru förmåner som skett.Tidigure bestämmelser måste, anser jug äterinförus och skurpus. Det finns, somtidigure påpekats, länder här i som hur lotstvång, och det synes vura enubsolut nödvändighet utt ocksä vi i vårt lund inför det. Om utökning av lotsplikten och i Äkersbergaifrågasatte inte riktigheten av den statistik som jag använt mig uv i mitt svarmen ville inte heller förstora värdet av den. hur emellertid isin direkta fråga tUl mig sagt utt han önskar svur på om jug unser utt deföråldrade och bristfälliga sjökorten i skärgärd och den oroandehaveristatistiken motiverur en omprövning. När ställer en fräguom den orounde huveristatistiken förutsätter jag att och jagtulur om summu stutistik sumt utt det är den kändu stutistiken vi diskuterur.Vad som kan förekommu därutöver är väl förborgat för oss båda två. Här har detgällt för mig utt svuru mot bukgrunden uv den stutistik som finns, och då ärdet väl inte så konstigt utt jug tur upp ett resonemang kring den. i Äkersberga nämner inte ordet stutistik i sinfråga men talar om det ökade antalet sjöolyckor med fartyg utan lots, och däribör väl då liggu utt det är den stutistiskt belagda olycksfrekvensen hanåsyftar. Sedan villjag också helt kort säga något om ett par andra saker. Det obligatoriska lotstvång som vi nu har är mera rigoröstän det system vi hade innan vi ändrade bestämmelserna. Här är det alltså intefråga om någon Uberulisering. Jag vill i stället slå fast att vi nu för fartygmed miHöfarliga ämnen ombord har obligatorisk lotsplikt. Det hude vi intetidigure. Det är en suk som är värd utt noteru i denna debatt. tror inte heller så mycket på vud jagsäger i mitt svar om utt olyckor som beror på okändu grund inte torde vuru såmångu. Men, , hur mångu okändu grund finns det dä? Ja, degrunden känner förstås ingen till. Jag förutsätter dock att varie gång som enlots upptäcker ett dittills okänt grund, så rapporterar han det tillsjöfartsverket, och där prickar mun omedelburt in grundel pä sjökorten. Ochsedun är ju inte grundel okänt längre, utun dä hur ullu möjlighet utt fåkännedom om det. Sedan kunmun nuturligtvis hu oliku uppfuttningur om hur rigorösa Om utökning av lotsplikten bestämmelservi skall ha. Jag vill där upprepa att den nuvarande lotsplikten, kombinerad medföreskrifter om skyldighet för fartyg med farlig last att anlita lots, hartillämpats buru en ganska . Därför vet vi erfarenhetsmässigt inteså mycket om hur systemet verkar. Jug hur sugt att det finns anledning utt sepå vUken verkun föreskrifternu hur, och den statistik som föreligger talar inteom någon markerat olycklig utveckling. Med den företagna skärpningen avbestämmelserna för fartyg med miHöfarliga laster och med den uppmärksamhet medvilken man pä bevukur dessu frågor tror jag att vi kan avvakta. På i Äkersberga direkta fråga vilka medel somkan tänkas komma utt unvisus tUl sjöfurtsverket vill jug svuru utt jug uvnuturligu skäl inte kun föregripu kommande beslut. HerrNORRBY i Äkersberga (fp): Ja, visst har vi obligatoriskt lotstvång förfurtyg med miHöfarlig last, ätmmstone om tunkfurtyget hur ilusten och om befälhuvuren eller betraktaren deklarerar den miHöfariiga lasten.I annat fall blir det ju inte någon tillämpning av lotstvånget. Men tillämpas dessabestämmelser i pruktiken över allt i värt land? Jug hur fått uppgifter somtyder på utt inget lotstvång är genomfört i pruktiken vid infurt till Sundsvulloch Hulmstad. Att systemet finns är bra, men det kan och mäste blibättre. Vi skall komma ihåg att det inte är mer än 5 å avoHeutsläppen i haven som beror pä olyckor och katastrofer. Resten är avsiktligautsläpp, dvs. spill uv oliku slag. Här kommer man in på det intressuntaförhällundet utt en lots ombord fyller en mycket stor funktion inte bura somnavigeringshjälp utan ocksä för andra ändamål. Jag tänker exempelvis påkontroll uv oHehunteringen ombord och på kustövervakningen -en mUitär aspektalltså. Vidure kan han utöva dumpningskontroll och vara visst hinder motsmuggling; detta utt det finns en myndighetsperson ombord ålägger sunnoliktpersonulen ombord i furtyget betydunde återhållsumhet när det gäUer illegalverksamhet över huvud tuget. tog upp en intressunt suk, nämligen utt detfinns mer eller mindre formellu uvtul mellun redure och befälhuvure om uttbefälhuvuren fär ungefur hulva lotsavgiften om han avstår från utt tu lots. Jughur här kopior uv brev från redure till befäUiavare där befälhuvuren erinrus omdenna punkt i unställningsavtalet och där redaren kritiserar befälhavaren föratt befäUiavaren inte bara tagit lots i strid medanställningsavtalet utan också köpt sjökort. Redaren har ulltså sett det härsom två alternativ för sjösäkerhetens utövande. Detta är ett material som föreligger och som visar päutomordentligt anmärkningsvärda förhållanden; det uvser inte baru utländskufurtyg och utländsku redure utun även fartyg som framförs under bekvämlighetsflagg.Det finns enligt min uppfattning ett klart underlag för en kruftigskärpning av lotsplikten. Det finns så mänga starka argument som talar för attbeslutet om ändring av lotsförhållandena här i landet var felaktigt och snabbtmåste korrigeras, av miHöskäl och av sjösäkerhetsskäl. HerrWENNERFORS (m): Beträffande de okända grunden sade jag - det vill jagunderstryka ännu en gäng - utt jug fömtsätter utt det för lotsurnu inte finnssä mångu okändu grund. Jämförelsen bör göras med de utländska befälhavama; fördem är dess värre förfärligt många grund okända. Det visar också stutistiken.Därför menur jug att det är bättre att ha den säkerhet som en lots innebär. Vad beträffar statistiken kan man ju fråga sig om detuntul olyckor som förekommer är tUlfredsställunde. Förändringurnu är inte såstora - det håller jug med om - men frågan är: Är vi till freds med det härförhällandet? Vidare kan man fråga sig om statistiken är tillräckligttillföriitlig. Jag tycker att det är just de utländska furtygen som ärproblemet. Såvitt jag har mig bekant finns det inte något land i , ellerens i hela världen, där inte lotspHkt föreligger för utländska fartyg. Detråder en viss lotsfrihet i och på , men den är ytteriigtbegränsad och avser endast fartyg med ringa tonnage. I övriga länder rådermycket stränga lotspliktsbestämmelser med höga bötesstraff för överträdelse.Jag ifrågasätter om det finns någon anledning att i upprätthålla denlotsfrUiet vi har med det antal olyckor som vi registrerar. Statsrådet säger sluthgen att bevakarutvecklingen noga, och statsrådet utgår ifrån att verket kommer att föreslååtgärder om sä krävs. Ja, i detta vill jag verkligen instämma, herr statsråd.Vi utgår nog alla här i från utt föHer detta mycketnoggrant och, om man finner det påkallat, framlägger förslag till ändringar.Jag själv är redun i närheten uv ståndpunkten utt åtgärder mästevidtas på detta område. Om utökning av lotsplikten HerrHÄLLGREN (vpk): Vad jag vUle ha fram med min fråga var,huruvida kommunikationsministern har för avsikt att lägga fram förslag om enkraftig skärpning av lotsbestämmelserna såsom dessa nu är utformade. De förhållanden som råder - jag hänvisar bl. a. tUl attherr i Äkersberga kunde vidimera att det faktiskt förekommer ett rentmutsystem, mutöverenskommelser mellan fartygsbefäl och rederi borde välutgöra tillräckliga skäl för att med det snaraste lägga fram ett förslag om enväsentlig skärpning. Sjöfolkets säkerhet måste gä före redarnasprofitintressen. Det kan inte accepteras att besparingar görs på bekostnad avsäkerheten ombord. Vad skulle hända om ett fartyg med en lastsammansättning,som vid sammanblandning frumkullar sådan explosionsbrand som uppstod vidPoonakatastrofen i , exempelvis går på gmnd? Kommunikations-ministemsäger att bestämmelserna för fartyg med sådana laster har skärpts och att det isådana fall föreligger lotsplikt. Men mun kun aldrig varu säker på utt lusternuredovisus, trots utt det finns föreskrifter härom. Det hur vi konstaterat, ochdet känner också kommunikationsministern till. Om ett fartyg med en sådanlastsammansättning skulle gå pä grund och emballaget pä godset skadas medlastsammanblundning som föHd, Ang. val till länsvägnämnder skulle detkunnu bli en explosion med storu risker för utt sumtligu ombordvarande skuUe fåsätta livet till. Detta är kunske utt frumställa saken drastiskt, men jugunser det vuru nödvändigt utt göra det. Sådana här händelser är inte uteslutna- de kan mycket väl intruffu när som helst. Och vud skulle händu om furtyg medgiftiga eller pä unnut sätt furliga laster havererar och fördärvar vattnen runtom? Haverier kan vi aldrig helt komma ifrån, men det mästevara en ytterst angelägen uppgift att begränsa dem till ett absolut minimum.Framför allt får ekonomiska värderingar över huvud tuget inte läggas påsäkerheten till sjöss. Om de exempel, som herrur och anfört som bevis för vad de unser sker bukom vud som synes ske, ärväl ingenting unnut utt sägu än utt om såduna här saker förekommer - jag talarnu om lotsplikten för fartyg med mUjöfarliga laster - utgår jag ifrån att densom upptäcker såduna överträdelser och kan leda dem i bevis, genom anmälaneller på annat sätt försöker få en rättelse till stånd. Överträdelser uv lugaroch förordningar skull nuturligtvis omedelburt beivrus på normulu vägur. Utun utt polemiseru eller i övrigt gå i svuromäl mot någonuv frågeställarnu vill jug under den ytterligare minut som jag har till mittförfogande konstuteru ett pur suker. Lotsningsverksumhet är ett av de medel som står tillförfogande för att åstadkomma en säker sjöfart den saken är vi överens om,och det är alltså buru ett konstuterunde. För utt uppnå de övergripunde mål somsäkerheten i furled utgör vid tur sjöfurtsverket omfuttunde insutser därutöveri frågu om furledsutmärkning, sjömätning, radionavigeringssta-tioner osv. Underinnevarande budgetår satsas drygt 100 miHoner kronor på furledsverksumheten.Lotsväsendet får ungefär hälften uv det beloppet, fyrur och undrusäkerhetsunstulter 20 miHoner, sjömätning och sjökortsutgivning 10 miHoner,osv. Dessutom investerus betydunde belopp i nyare och bättresäkerhetsanordningar av olika slag. Dessa oliku verksamhetsgrenar kompletterarvarandra och är i allt större utsträckning även utbytbara, varför det ärnaturligt utt genom sumord-nade insatser förbättra sjösäkerheten. De tre frågeställarnu det vet jug om förut kun sjön,och dettu vur buru vud de visste tidigure. Överläggningen var härmed slutad. §8 Ang. val till länsvägnämnder Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnufråga, nr 100, och anförde; har frågat mig om jag anser att det - i motsutstill vud riksdugen beslutut - bör få förekomma att vul av länsvägnämnd skerutan att inhämtut förslug på lämpligu personer fränlänsuvdelningen av , Svaret är nej, Säsom trufikutskottet uttulat i sitt avriksdagen godtagna betänkande nr 1971 i anledning av Kungl, Maj;tsproposition nr 1971 med förslag tUl väglag m, m, bör lundsting före valav ledamöter i länsvägnämnden inhämta förslag pä lämpliga personer frän bl, a,länsavdelningen av . Det har ansetts att denna avriksdagen förordade ordning kommer att tUlämpas utan formell föreskrift i någonförfattning. På samma sätt har i fräga om val av lekmannaledamöter ilänsstyrelse förutsatts - alltså utan uttryckliga författningsbestämmelser att landsting före valet av sådana ledamöter inhämtar förslag pä lämpligapersoner från länsuvdelningen uv , Ang. val till länsvägnämnder Jug vill tucku kommunikutionsministern för svuret på minfrågu, och jag har tydligen sammu upfattning om hur vul tUllänsvägnämnder bör förrättas, och diskussionen skulle därmed egentligen kunnavara slut. Men bukgrunden tUl min frägu är utt det redan hurförekommit utt landsting har valt länsvägnämnd utan utt mun dessförinnun hurhuft någru överläggningur med länsuvdelningen uv , Det stäringenting i Svensk förfuttningssumling nr 959 är 1971 med instruktion omlänsvägnämnder om utt lundstingen före förrättunde uv vul skull hu dessuöverläggningur med , När vul förrättudes för sedun i det lundsting därjug själv är ledumot, blev jag förvånad. Jag gick till Svenskförfattningssamling och konstaterade att där inte stod någonting om detta. Jagvill därmed definitivt inte påstå att de personer som valdes inte har deinsikter i väg-, trafik- och trunsportfrågor som det förutsätts utt ledumöternuskull hu. Men jag finner det anmärkningsvärt utt det beslut som harfattat inte har föHts upp i författningen. säger statsrådet i sitt svar:"Det har ansetts att denna av förordade ordning kommer atttillämpus utun formell föreskrift i nägon förfuttning." Det vur tydligeninte så bru utt mun förutsutte dettu, eftersom det inte har tillämputs isumtliga fall. Min föHdfråga, herr talman, till kommunikationsministern måstedärför bli; Hur hur lundstingen underrättuts om riksdugens beslut uv den 10december förru året? Det är ändå väsentligt utt det som riksdugen beslutur föHsupp på ett riktigt sätt uv de beslutunde försumlingurna ute i landet. Jug kun naturligtvis inte säga när och pävilket sätt de verkställunde församlingarna har underrättats om riksdagensbeslut. Jag utgår ifrän att det i vanlig ordning hur distribueruts till dem somhur utt föHu de givnu nya föreskrifterna. Ätt mun i nägot enstuku full, herr tulmun, inte hur föHtden uv riksdugen ungivnu ordningen för utseende uv ledumöter i länsvägnämnd Ang. fömtsättningarna för utveckling av produktionen vidSJ.s verkstadsföretag kan vivara överens om är beklagligt. Men det får väl närmast betecknas säsom ettolycksfall i arbetet, eftersom systemet är så nytt. Enligt vad jag har inhämtutsedun jug fick denna frågu hur systemet fungerat friktionsfritt närdet gäller vul uv lekmunnuledumöter i länsstyrelse. Jag måste sägu utt jug är ytterligt förvånadöver kommunikationsministerns senaste svar, utt hun inte hur följt upp hurlundstingen har underrättuts om detta riksdugens beslut utun hur nöjt sig medutt utgå ifrån utt beslutet skulle föHus. Jag förutsätter därför attkommunikutionsdepurtementet verkligen ser till utt denna förordning föHs iframtiden. Eftersom systemet har fungerut sä gott somhundraprocentigt utgår jag ifrån att alla har nåtts av beskedet . Överläggningen vur härmed slutud. § 9 Ang. förutsättningarna för utveckling av produktionenvid Herr kommunikutionsministernNORLING erhöll ordet för att besvara (vpk) i kummurens protokollför den 3 murs intugnu frägu, nr 110, och unförde: hur frågut mig hur jug bedömerde ullmännu förutsättningurnu för utveckling av den produktiva verksumhetenvid de SJ-ägda verkstadsföretagen och om jag delar uppfattningen attuppsägningar av personal ej bör ske innun närmure utredning verkställts uvdessa förutsättningar. Dä jag utgår från att avser förhållundenu vidAB Vugnverkstud, fär jug unföru föHunde. Genom beslut den 3 murs 1972 hur Kungl. Muj:t uppdrugit äten särskild sukkunnig att skyndsumt verkstullu utredning uv deföretugseko-nomiska skälen för att bibehålla respektive avveckla vissproduktion inom nyssnämnda företag. Maj:t häri anslutning härtUI anbefallt statensjärnvägar att tillse att personul inom bolaget som är sysselsatt medproduktion, marknadsföring etc. av ifrägavurunde produkter inte fristullsunder den tid utredningen pågår och till dess ställning tas i anledning uv detredovisude utredningsresultatet. (vpk); Jag tackar försvaret. Den skandalösa behandlingen av arbetare och dänstemän viddet SJ-ägdu företuget AGV i - en behundling som bör få konsekvenser längtupp i SJ-ledningen hur gjort utt jug hur ställt frågun tillkommunikutionsministern. Pä grund av den korta tid jug hur tiU mitt förfogunde kunjug inte utförligt redogöru för fullet, men kommunikationsministern är enligtvad jug kun förstå väl informerud. Lät mig helt kort säga att när företagetklarat av inkörningsskedet av en ny tmck och ett nytt gruvlok, som visat sig haerhållit högt betyg av köparna, meddelade styrelsen för AGV att produktionenskall läggas ned, med motiveringen "icke lönsam", en motivering somstyrelsen i tydligen är ensam om. Arbetare och tjänstemän ställdesinför fullbordat faktum, och ett femtiotal varslades om permittering. besöktes AGV av styrelsensordförande, och de anställda fick dä intrycket att inget skulle händaföretaget. kom så chockbeskedet om nedläggning av tmck- ochgmvlokstillverkningen. Alltså: ett statsägt företag utnytriar § 32 likahänsynslöst som ett privatkapitalistiskt! Hänsynen till och respekten för deanställdas situation tycks inte intressera herrarna ett dugg. Regeringen har tillsatt en utredningsman som har tilluppgift att undersöka lönsamheten och förutsättningarnu för eventuellt fortsuttproduktion. skull heller ingu uvskedunden få ägu rum. Dettu är bruoch positivt, och det bör betruktas som en delseger för de unställdu vid AGV,men beskedet är inte tillräckligt. En rimlig åtgärd är ocksä utt varselbudettUl de unställdu hävs tUls utredningen föreligger klur. Dettu är ocksä ett kruvfrån de unställdu. Jag vill nu fräga kommunikutionsministern pä vilket sättman bör tolka regeringens besked. SkaU det tolkus så, att ocksä varselbudetskall hävas till dess att utredningen blir klar? Ang. fömtsättningarna för utveckling av produktionen vidSJ.s verkstadsföretag som utredningsmannen arbetarvid Vagnverkstad har jug ingen uniedning utt uttulu mig utöver det beskedsom hur lämnuts uv mig i dug och tidigure i pressmeddelande och kommunikéer förnägru dugur sedun. (vpk): Kommunikutionsministern guv med sina senaste ord intenågot som helst besked, vilket de anställdu hur krävt. Om inte vurselbudet tastillbaka, kommer tjänstemännen att gå i strejk. Det innebär attde LO-anslutna arbetarna därmed kommer utt räku ut för permitteringur, vurvidde, enligt vud jug kun förstå, också mister sin permitteringslön, eftersomuvtalsbestämmelserna är sådana. Ansvaret för den situation, som kunuppkommu, skall naturligtvis inte läggas pä tjänstemännen, utan det faller heltoch hållet på styrelsen för AGV. Jag tror att det är absolut nödvändigt att munger ett klart besked om att varselbudet skall hävas. Jag tycker utt detta är enhelt rimlig begäran, därför att det fuktum utt regeringen tillsatt en utredningför att kontrollera lönsamheten av en eventuellt fortsatt produktion visur-enligt vud jag kan förstå att styrelsen inte grundligt utrett frågan. Då börockså utfärdat varsel tas tillbaka tills saken är klar. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Föredrogsoch bifölls interpellationsframstäUningarna nr 83-85. § 11 Tandvårdsförsäkring för diabetiker betänkande nr 6 i anledning av motion angåendetandvårdsförsäkring för diabetiker. Fröken (): 1 motionen 223 för vi frum frägun omtundvärdsför-säkring för diabetiker. Motionen lämnades , och sedandess har det frumkommit utt den sukkunnige som svurur utredning omtundvärdsförsäkring avser att lämnu sitt betänkande under sommuren eller hösten1972. Vi tycker utt dettu är ulldeles utmärkt, för mångu människor hur underfleru är väntut pä utt en tundvärdsförsäkring skulle kommu till stånd. Enligt direktiven till expertutredningen, som statsrådetAspling tillkallade i uprU 1970, frumhäller dcpurtementschefen uttutrednings-munnen bör uturbetu sitt förslug med utgångspunkt bl. a. i detmuteriul och de övervägunden som redovisuts i 1967 ärs folktundvärdsutredning.Betänkundet frumludes i upril 1970. frumhöll även i direktiven uttsyftet med en tundvärdsförsäkring bör vuru utt göru en god tundvård tillgängligtill en för ullu medborgure överkomlig kostnud. En tundvärdsförsäkring kangöras allmängiltig, men det kun ocksä finnus skäl för vissu uvgränsningur ochför prioritering uv vissu tundvårdsbehov, framhåller departementschefen. 1 vär motion pekar vi på de speciellu behov diubetiker huruv en god tundvård. Jug finner det i hög grud ungeläget utt diubetikernustundvårds-situution blir föremål för särskild uppmärksamhet under utredningsarbetet.Vi förväntar att utredningsmannen i det aviserade betänkundet kommer attfrumläggu förslug till skyndsam lösning av frågun om tundvård för diubetiker. Efter utt hu tugit del uv utskottets skrivning isociulförsäkringsutskottets betänkunde nr 6 hur jug velut unföru de härsynpunkternu, som jag också fogat till betänkundet genom ett särskilt yttrande. FruHÄVIK(s); Fröken tulur här om den motion honväckte i junuuri . Jug erinrur kummuren om utt fröken hude enexukt likudun motion förru året, som då behundludes i utskottet och kammaren. Utskottet förklurude vid det tillfället utt mun skulle tuhänsyn till de i motionernu ungivnu gruppernu, och vi hänvisade även tiU densärskilda utredning om tandvårdsförsäkring som stutsrådet Aspling tillsatteunder 1970 och som fröken syftade på i sitt anförande. Det hur inte hänt något nytt sedun dess. Vi vet nu uttutredningen kommer utt frumläggu sitt förslug .