prot · FV0991 · 1972-12-31 00:00:00 — Att allt skaU bh perfekt från början föreställer jag mig inte menatt vi med detta är inne på rätt kurs är jag helt övertygad om och yrkar därföravslag på nämnda reservation. När det gäller tyngre vägande synpunkter på denlångsikliga inriktningen av det militära försvaret skiljer sigoppositionspartierna åt. I reservationen 2 tar mittenpartierna främst uppavvägningsfrågorna men behandlar också en hel del andra saker. Ekonomisktlägger de sig I högre än vad propositionen förutsätter förden kommande femårsperioden, vilket är mycket pengar men ändå ligger bortåtmiljarden under förslag. En sak skall utan vidare erkännas: det blir minskningar.Jag har aldrig försökt bevisa att man får lika mycket för mindre pengar som förmera, och jag skall inte göra det nu heller. Det är inte heller det sakengäUer, utan det är om vi får tillräckligt, om presenterade planer fullföljs,och det anser utskottsmajoriteten, med stöd av det säkerhetspolitiska resonemanget,att vi får. Mittenpartierna i utskottet stöder sig på ÖB:sberäkningar, när de talar om nedgång av antalet stridsmedel ochförbandsenheter. Uppgifterna kan varken dementeras eller bekräftas, dåundersökningar pågår. Antalet fältbrigader blir mindre, menlokalförsvarsförbanden ökar i antal, då vi ju är helt eniga om att vi skall haaUmän värnplikt. Detta påverkar självfallet förbandens uppgifter och behovet avutrustning och utbildning.Här kommer den tillsatta värnpliktsutredningen in i bilden. Utskottetförutsätter att denna parlamentariska utredning liksom den tidigareenmansutredningen skall eftersträva kortaste möjliga men erforderligautbildning för de olika uppgifterna, dock med bevarade möjligheter tillflexibUitet. Det innebär alt främst den allmänmilitära utbildningen ochbefälsutbildningen måste ges hög prioritet. I denna reservation behandlas också krigsmaterielfrågorna.Till de för samtliga i utskottet företrädda meningsriktningarna gemensammamarkeringarna hör att behovet av krigsmaterielindustri inom landet uttalas.Dessa frågor kommer i vad det gäller sysselsättningen att behandlas av OlleGöransson, när han får ordet. Tyngdpunkten i denna reservation ligger i resonemanget omvar just tyngdpunkten i försvaret skall ligga. Trots att jag har umgåtts längemed dessa frågeställningar och i två omgångar suttit vid sammanträdesbord medföreträdare för denna reservation, som jag har läst om och om igen, så har jaginte blivit klar över graden av meningsmotsättningen mellan majoritet ochreservanter i denna fråga. En ytligare genomgång skulle kunna ge vid handen attdifferenserna skulle kunna röra sig över ett fält från "stormeningsmotsättning" över "gradskUlnad" eller "betoningsfråga"till "en fråga om olika uttrycksmedel". Någonstans i mitten av detfältet ligger skillnaden. Såväl i utskottets betänkande som imittenparti-reservationen beskrivs egentligen det balanserade djupförsvaret medkraftsamling till gräns och kust. Vad som är helt klart är att mittenreservanterna intedelar departementschefens och utskottsmajoritetens uppfattning attawägningspro-grammet Fjärrstridsförband, innehållande ubåtar och attackflyg,bör ges lägre prioritet än övriga krigsuppgiftsorienterade avvägningsprogram.Mig förefaller det dock som om man inte betalade kostnaden för detta mer äntill hälften med ökad medelstilldelning. Man säger nämligen: "Som ett ledatt kunna vidmakthålla den tidigare påtalade balansen inom djupförsvaret anserutskottet att besparingar skall sökas inom fredsorganisationen och bland övrigafasta utgifter." Denna tanke fanns med i mittenpartiernas motion ianledning av försvarspropositionen, och många tolkade detta som en invit tillsocialdemokraterna. Vi visste inte riktigt vad vi skulle tro om detta menförklarade oss beredda att resonera om ytterligare besparingar för att se om viden vägen skulle kunna komma varandra närmare. Därvid har vi gjort klart attdet var besparingsvägen vi kunde tänka oss att gå fram. Den avförsvarsutredningen och regeringen förutsatta kostnadsramen kunde vi med hänsyntill totalekonomiska realiteter inte tänka oss att vidga. Det var tydligen pådetta som möjligheten till bredare enighet strandade, då ansatsen tUl dialog ibrist på gensvar avstannade. Det vore förmätet av mig att ge råd, men det kanske inte kananses aUtför ofint, om jag säger att hade jag mittenpartiernas uppfattning omnödvändigheten av tunga fjärrstridskomponenter, så skulle jag votera medmoderatema. Deras reservation rymmer medel att uppfylla mittenpartiernasambition på fjärrstridssidan. finner även de det politiska läget i Europamindre hotande , och det skall erkännas att de låtit dettamedvetande Försvarets fortsatta inriktning m. m. Försvarets fortsatta inriktning m. m. avspeglasig i en slutsumma som ligger långt under vad ÖB bedömer som erforderlig. Denligger på stort avstånd uppåt räknat i förhållande till vad andra meningsinriktningari kan tänka sig, vilket väl har samband med en mera pessimistisksäkerhetspolitisk-strategisk syn. Om jag förstår dem rätt, kopplar moderaternahärdare än övriga meningsin-riktningar vår säkerhet med förekomsten av militäraresurser i vårt närområde. Resonemang och beskrivningar av styrkereduktionervid bifall till propositionen sammanfaller med mittenpartiernas, varför ocksågenmälena blir desamma. förefaUer inte att se fullgod avhållandeverkan hos ett på uthåUighetstanken uppbyggt försvar. Jag förnekar inte denstörre styrkan rent militärt sett hos ett försvar som är till tänderna beväpnatbåde i periferin och över ytan, men eftersom vi inte har råd med allt ettför.svar enligt förslag skulle ta 2 ä mera ianspråk och eftersom just tidsfaktorn torde ha största betydelsen för enmotståndare, anser vi att den försvarsuppläggning som anges i propositionen ochsom jag kort har försökt beskriva har erforderiig fredsbevarande verkan, och detär vad det gäller att uppnå. Beträffande civilförsvarets fortsatta inriktning har deborgerliga partierna en gemensam reservation. Den strider dock inte mot denförändrade grundsynen beträffande civilförsvarets sätt att verka som i sin turbygger på antaganden om ett framtida krigs karaktär. Man räknar ju inte längreprimärt med terrorbombning av befolkningen. Grundläggande för planeringenföreslås därför vara att befolkningen kan komma alt beröras av biverkningar vidbekämpning av militära mål i samband med en invasion med i första handkonventionella stridsmedel. Att göra trovärdigt att sådant skydd kan ges ärockså en del av den krigsavhällande verkan som vi eftersträvar. Utskottsmajoriteten anser att de uppställda niålen kan näsmed av Kungl. Maj;t föreslagna medel. Jag vet att har meraatt säga om civilförsvaret, och jag nöjer mig därför nu med att yrka avslag påreservationen. har inte nu bara att ta ställning tiU enlångsiktigare inriktning av totalförsvaret utan också att ta ställning tillramberäkningarna för nästa budgetår, som är det första iprogramplaneringssystemet. Det är ingen liten affär. Kostnaden för det militäraförsvaret närmar sig 7 miljarder. Maj;t föreslås få göra överskridandensom senare avräknas, om det behövs av beredskaps- eller arbetsmarknadsskäl.Utskottet ställer sig därjämte välvUligt till en rörlig kredit för sådanainvesteringar som är kapitalkrävande men ger god rationaliseringseffekt. I mittenpartiernas reservation för nästa budgetår uttryckstvivel om förslagets hållfasthet, men originellt äskas inte ett högre belopputan föreslås att regeringen skall komma tillbaka med begäran om ytterligaremedel på tilläggsstat. föreslår däremot i linje med sittlångsiktsförslag en uppräkning med 235 miljoner. Jag ber att få yrka avslag på båda reservationerna liksompå den gemensamma reservationen angående civilförsvarets årsbudget. På dennapunkt bejakar utskottet ett bemyndigande att vid behov överskrida utgiftsramenmed 18 miljoner för att fullfölja gjorda åtaganden beträffande bidrag tillskyddsrumsbyggande m. m. Jag ber också att få yrka avslag på återståendereservationer, av vilka flertalet är konsekvensreservationer så till vida attmoderaterna har skiftat ut sitt ökningsförslag till olika ändamål. Ytterligare en reservation är dock gemensam för de treborgeriiga partierna. Den uttalar sig till förmän för skyddsrum ochskyddsmasker. I sistnämnda avseende förutsätter utskottsniajoriteten attmöjlighet till omdispositioner skaU kunna underlätta ytterligareskyddsmaskanskaff-ning. I övrigt skall ju ramen prövas , varförcivilförsvarets behov kan säkerställas genom korrigeringar. Mittenpartierna viU ge ett tilläggutöver täckningen för kostnadsökningar. Den ökning som bifall till propositionenger medger oförminskad verksamhet, vilket utskotlsmajoriteten finner vara tUlfyllest. Efter denna genomgång som har fått bli ytterst summariskber jag, herr talman, att få yrka bifall tUl utskottets hemställan på aUapunkter. Försvarets fortsatta inriktning m. m. HerrPETERSSON i Gäddvik (m) kort genmäle: Det är alltid intressant att lyssna på herrGustavsson i EskUstuna när han uttalar sig om försvarsfrågor, därför att hankan dessa frågor. När man lyssnar på ett sådant här anförande efter deinformationer vi gemensamt har fått i försvarsutskottet, är det rätt intressantatt lägga märke till hur han förbigår dessa informationer, bl. a. de i ÖB:skonsekvensskrivelse, som vi fick , och också de informationer vihar fått i utskottet av försvarsstabens folk. medger att vi nukommer att få ett relativt sett svagare försvar, och då tycker jag också hanborde medge att det kommer att bli ett försvar med en lägre fredsbevarandeförmåga. Vad som kvarstår efter utskottsbehandlingen och även efterBengt anförande är att pä de avgörande punkterna, när det gälleranslag för året, när det gäller planeringsramar och när det gälleren snabbedömning av vilken handhngsfrihet som finns kvar för försvaret ävenbeträffande återtagning, har vi andra i försvarsutskottet en annan mening änsocialdemokraterna. Vi har fortfarande den mening som angavs i ett sammandragår 1969 av försvarsministerns skrift: "Om , som utgör ett så stortlandområde mellan öst och väst, skulle avrusta, tvingas kringliggande länderoch allianser att omvärdera sin försvarspolitik. Båda maktblocken måste möta den rubbade balansen medåtgärder. Båda sidorna måste inrikta sig på att hindra den andra parten att vidett krig få tillgäng tUl svenskt område. Den nuvarande fredsstabUiteten idetnordiska området skulle snart komma att utbytas mot osäkerhet och aUmänotrygghet. Om ett krig bröt ut skulle vårt land sannolikt snabbt blikrigsskådeplats." Det var år1969 detta skrevs. Jag tycker det är riktigt även . 2 protokoll 1972. Försvarets fortsatta inriktning m.m. HerrENSKOG (fp) kort genmäle: i började sittanförande med att tala om att det var viktigt att vårt land deltog irustningsbegränsningarna och att en del av den inhemska opinionen ansåg inte alls hade gått tillräckligt långt i det förslag som har lagts fram avförsvarsutredningen och i propositionen liksom av försvarsutskottets majoritet. Även vi vUl delta i rustningsbegränsningar, men attensidigt vidta så kraftiga nedskärningar som man föreslår i försvarsutskottetsbetänkande kan vi inte vara med om. Visst kostar vårt förslag mer pengar men det ger också enstörre effekt. Var skall vi då ta de pengarna ifrån? Vi har, som herrGustavsson också sade, i vår reservation nr 5 begärt att Kungl. Maj:t skallåterkomma till och på tUläggsstat begära erforderliga medel /73. Jag kan komplettera det förslaget med att om ni vill röstafram vårt förslag så kommer vi också att vara med om att betala för det. Menatt öronmärka några pengar just för att täcka de därigenom ökadeförsvarskostnaderna det rör sig i detta sammanhang om relativt blygsammabelopp har vi inte gjort tidigare, och det behöver vi inte göra nu heller. Man kan öka statens möjligheter att möta de ökadeförsvarskostnaderna på olika sätt. Man kan göra det genom att föra en sådanpolitik att våra resurser ökar snabbare. Varje procents ytterligare ökning avbruttonationalprodukten ger mycket stora belopp tUl stat och kommun i extraskatteinkomster. Det är en bra metod. En annan metod är att iaktta störresparsamhet inom det allmänna. En sådan rekommendation har landsting ochkommuner fått. Den bör också tillämpas inom det statliga fältet. Vi har alltid tidigare varit med om att betala det som vivarit med om att besluta, och vi kommer att göra det nu också. Jag hade hoppats att i sitt anförandeskulle ha svarat på min fråga om det är bättre att anslå pengar tillarbetsmarknadsstyrelsen för att bereda dem som måste friställas nysysselsättning än att anslå motsvarande medel direkt till försvaret. När detgäller AMS har det inte varit svårt att få pengar, men när det gäller försvaretär det värre. Vi kanske kan få ett svar på den frågan. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle; Utskottets ärade ordförande sade att jag hadeförbigått information som har getts från mUitärt håll under föredragningar iförsvarsutskottet. Nej då, jag har lyssnat noggrant och dragit mina slutsatserav även den sakkunskap som talar med mUitära röster. Jag har ju citerat en avdem, som tydligt visar att man även på den kanten kanske börjar komma tUlinsikt om att det är bättre att få en försvarsutbyggnad grundad på en kapacitetsom politikerna i framtida lägen kan väntas uppfylla än att få ägna möda åtplanering som det sedan är ytterst osäkert om det av ekonomiska och andra skälfinns möjligheter att fullfölja i ett längre perspektiv. Men om detskuUe vara så att jag förbigått någon röst frän militärt håll så har nogherr omvänt förbigått andra röster. Han kan inte sväva i okunnighetom att många känner våra rustningsbördor som ganska pressande. Därmed är inte sagt att jag tror att det förekommer någondjupare försvarsovilja i vårt land. I så fall skulle vi inte kunna ha detstarka och även kostsamma försvar som vi har. Tvärtom är försvaret en delav den trygghetsplattform som människorna är beredda att satsa en del på. Menman får inte pressa den viljan alltför hårt. Det måste vara en balans mellanvad man är beredd att satsa på olika trygghetsfaktorer. Per säger att jag har medgivit att vi får ettrelativt svagare försvar. Nej, det har jag inte medgivit. Jag har medgivit attvi försöker bromsa ökningstakten på försvaret, men jag har klart och tydligtsagt att jag ser tendenser i världen till att också andra länder slår in på denvägen, vilket ju är värt att hälsa med tUlfredsställelse. Jag tror därför intepå någon relativ försvagning i förhållande tUl andra länder. återkommer till mittenpartiernas egendomligatanke att det inte är den som har avvikande synpunkter på hur försvaret skallvara uppbyggt som skall äska medel för sina förslag, utan att man kan nöja sigmed att låta Kungl. Maj;t återkomma med de äskanden som man inte själv harkurage att lägga fram. Herr talmannen signalerar att min tid är ute. Jag fåråterkomma med en senare replik. Försvarets fortsatta inriktning m. m. i Gäddvik (m) kort genmäle: ville inte medge att de avregeringen framlagda förslagen leder till att vi får ett relativt sett svagareförsvar. Jag vågar påstå att så blir faUet. Jag vill bara erinra om denkonsekvensskrivelse som avgivits av ÖB, där denne ju säger att antaletbrigader kommer att minska från ca 30 till ca 13, att antalet jaktdivisionerminskas med mer än hälften, att kvalificerat luftvärn kommer att saknas inomvissa delar av landet, att antalet ubåtar minskar med ungefär hälften och attunder den närmaste femårsperioden ungefär två tredjedelar av arménslokalförsvarsförband och en tredjedel av marinens och flygvapnets förband intekommer att kunna repetitionsutbildas. Om inte omprövningar sker, blir deten sådan nedgång. Vem skall vi tro på i detta fall, om vi inte kan tro på ÖB?Om man påstår att de framtida anslagsförslagen inte skuUe leda till den nedgångÖB anger, kan man ju inte heller räkna med att det skall bh en sådan skillnadsom anför mellan vad socialdemokraterna och vi i moderatasamlingspartiet vill ha i framtida försvarskostnader. har jusagt att mer pengar tUl försvaret också ger större effekt. HerrENSKOG (fp) kort genmäle; i säger att det äregendomligt att vi inte äskar medel för de ökade kostnader som blir följden avvårt förslag. Ja, överbefälhavaren har ju sagt att han inte gjort någonberäkning av följderna av de ramar som har angivits i propositionen och att hanbör få återkomma med nya beräkningar om utfaUet av dessa. När dessa beräkningargjorts och de kommer ju att överlämnas tUl Kungl. Maj:t - är det naturligtatt Kungl. Maj:t återkommer tUl med Försvarets fortsatta inriktning m. m. begäran ompengar, och då är vi också beredda att se till att sådana medel anslås. Men omsocialdemokraterna har en verklig önskan att få en bred uppslutning kringförsvaret, står möjligheterna fortfarande öppna att rösta fram vårt förslag.Det generella innehållet i det förslag som Kungl. Maj:t lagt fram ipropositionen kan ju inte alls uppfyllas inom den ekonomiska ram som där anges.Resultatet skulle bli betydligt bättre med vårt förslag. Skall försvarseffekenmotsvara den som försvarsministern tänkte sig när propositionen skrevs, måsteökade ekonomiska satsningar göras. Jag rekommenderar därför vårt förslag. Vore det inte också rimligare med en stor uppslutningkring ett mera realistiskt förslag, som vi anser vårt vara, än attsocialdemokraterna nu med kommunisternas hjälp driver igenom ettsämre försvarsbeslut? Det är, såvitt jag vet, första gången något sådantinträffar i vårt lands historia, och det vore beklagligt om det skulle behövaske . HerrGUSTAVSSON i EskUstuna (s) kort genmäle: Jag tycker naturligtvis att det alltid ärbeklagligt, om våra förslag går igenom med kommunisternas hjälp.Det vore bättre att ha en egen majoritet. De borgerliga partierna brukaremellertid ha mindre betänkhgheter på den punkten. Det brukar inte vara någonände på jublet i det lägret, när kommunisterna och de borgerliga finnervarandra och kan tillfoga regeringen nederlag. Vad det skall vara för skillnadpå försvarsfrågan och andra frågor i det avseendet har jag svårt att förstå. kommer att bh bönhörd när det gäller attKungl. Maj:t skall komma tiUbaka med redovisning av konsekvenserna avförslagen. Han kommer att bli bönhörd månad, när nästaprogramplan kommer. Och jag skulle tro att han blir bönhörd i ett avseende tiU,om han ger sig tiU tåls ytterligare något halvår. Jag är säker på att detbeslut som vi kommer att fatta på grundval av det materialet kommeratt få bred anslutning. Så var det 1968. Det var ett väldigt tumult, när detförslag som byggde försvarsutrednings betänkande behandlades förstagången, men det dröjde inte länge förrän de borgerliga partierna hade anpassatsig, och ser de tydligen med något av nostalgi i blicken tillbaka på detbeslut som de då så ivrigt bekämpade. Frågan om det är bättre att anslå pengar måstebesvaras. Det har vi, som vet, gjort i utskottets betänkande, ochjag nämnde det också i mitt inledningsanförande. Utskottet medger överskridande,om det av arbetsmarknadsmässiga skäl är befogat. i Gäddvik återkom till talet om det svagareförsvaret och sade att jag har sagt att mera pengar till försvaret ger effekt.Ja, det ger effekt vad gäller antalet brigader, antalet båtar, antalet flygplanosv., men det är därmed inte sagt att försvarets relativa effekt måstepåverkas. Detta är beroende av förhållanden i vår omvärld. Även moderatasamlingspartiet har i sin reservation erkänt att krigshotet synes mindre nu äntidigare, och det säger inte litet. HerrWEDEN(fp): Får jag allra först bara säga att jag delarherr i Gäddvik uppfattning att är i aUa desammanhang jag har lärt känna honom en trevlig och saklig debattör, och jagskall under loppet av mitt anförande ta upp en del av de synpunkter hanframförde. Men eftersom har det anseendet tycker jag, atthan kunde ha besparat sig den där lilla frasen om att här ökar viförsvarskostnaderna med många hundra miljoner, och då får vi väl inget svagareförsvar eller hur orden föll. Visst ökar vi försvarskostnadema med åtskilligahundra miljoner nominellt. Men det är fråga om vad pengarna reellt är värda,som avgör konsekvenserna för försvaret. Jag skall också lova att försökavara odramatisk. Mot den bakgrunden vill jag inte heller beteckna detförsvarsbeslut som skall fatta som det viktigastesedan 1925. Det har snart gått dess, och har riksdagenfattat flera mer positiva och väl så viktiga försvarsbeslut. Men jag villavgjort beteckna det nu förestående beslutet, om det sker med anslutning tillutskottsmajoritetens förslag, som det för den svenska demokratin mestriskfyllda som fattats . Om vi bara ser tillbaka på ett parhuvudstationer i de svenska försvarsavgörandenas historia under den förflutnadelen av , är det inte svårt att konstatera bl. a. följande: Såväl1906-19 13 som 1925 visar det sig att den vid de tidpunkterna fastlagdaförsvarskursen stod i dålig överensstämmelse med de risker som den faktiskavärldsutvecklingen inom de därefter kommande 5-, 10- eUer 15-årsperspektivenmedförde. Det blev helt enkelt så, herr talman, att fredsoptimisterna fick felunder dessa perioder och att pessimisterna -många skulle väl säga realisterna fick rätt. Det behöver naturiigtvis inte innebära att det kommer attgå på samma sätt en tredje gång under detta sekel. Det betyder inte heller attfredsoptimisterna saknat alla rimliga grundvalar för sitt resonemang vid detidigare tUlfällena, ännu mindre att de idealistiska motiveringar som drev dem vardåliga. Men vad de förbisåg var t. ex. många tydligatecken på att ett utbrott av den om jag får kalla den så kejserliga tyskavulkanen nalkades. förbisågde konsekvenserna av att under en hög och långvarig våg avpolitisk isolationism drog sig undan det gamla och vägradeatt garantera den franska östgränsen. De förbisåg även konsekvenserna åtminsonte länge avden förvridna nationalism som hitlerismen lockade fram i . Bland derasmotiv fanns det idealistiskt aktningsvärda men reahstiskt omöjliga att omSverige nedrustade så skulle det bli ett exempel för väriden och följas även avstormakterna. Det motivet hade faktiskt en viss anklang t. ex. även iStorbritannien . Det var, herr talman, en av de avgörandeanledningarna till att den dåvarande brittiska toryregering-en bara långsamtföljde upprustning i spåren, och det i sin tur var en av de mestbetydelsefulla orsakerna tUl att vågade sig på det andraväridskriget. Det tragiska var att just fredsopti- Försvarets fortsatta inriktning m. m. Nr 91 mismen i stärkteHitlers tro på sin oövervinnlighet och Måndagenden därigenom bidrog till vad som harkallats ett onödigt väridskrig. 29 mai1972 Under 1914-1918 och under andravärldskriget kunde ------------------ emellertid på grund av en kombination avrivaliserande stormakts- intressen, mjukhet och eftergifternär det gällde neutralitetspolitikens ° ' utformning och sist men sannerligen inte minst en ren ochstor tur undgå att drasin, trots en bristande försvarsstyrka, som i synnerhet i krigens inledningsskedenmåste ha varit mycket besvärande, för att uttrycka sig Av den här summariska rekapitulationen kan två slutsatserdras. Det är som sagt inte säkert att fredsoptimisterna får fel beträffande dennu förestående framtiden. Men det är heller inte säkert att om och när det bliren tredje gång då kommer att ha lika stor tur som 1914-1918 och1939-1945. sedan tyckte sig ju även kunna skymta randenav ett tredje världskrig. Huvudfrågan är hur stora risker vi vill ta, och därtar regeringen enligt min mening för stora risker. Jag skaU försöka att någotbelysa dem. Jag börjar med några ord om den säkerhetspolitiskabakgrunden. Beträffande vad som sägs om den i försvarsutskottets betänkande ärutskottet enigt. Det är värdefullt, och flera i och för sig värdefullapåpekanden görs också. Men resonemangen nu i debatten kan naturligtvis behövavidgas och kommenteras. Naturligtvis utan anspråk på någon som helst fullständighetskall jag göra det. Låt mig då först bara konstatera att försvarspolitikenofta och med rätta beskrivs som ett av säkerhetspolitikens medel. Vilka är dåde andra komponenter i säkerhetspolitik som förutom försvaret harinverkan på möjligheten att vi skall stå neutrala i händelse av krig?