prot · FV0937 · 1972-12-31 00:00:00 — Låt mig, herr talmun, citeru buru några få ord ur skolstyrelsensprotokoU frän detta tUlfälle: "Skoldirektören redogjorde för bestämmelsernabeträffande de statliga bidragen. Därav framgick att utbUdningsdepartementetframhåUit, att bidragen var destinerade till den kommunalavuxenutbildningen." Punkt och slut. Det säger ju ingenting om hur mun skulleha kunnat användu dessu pengar i den uppsökande verksamhet som vi ändå iriksdagsbeslutet avsåg. I har skolstyrelsen haft frägan uppe ochavslagit ansökan. I sammanträdesprotokollet står det att uppsökande verksamhetär av vikt, "men på gmnd av gäUande författning kan dock begärt bidrag ejmedgivas av skolstyrelsen". Ett tredje exempel är hämtat från Mulung, där mun tugittUl de grövstu åtgärdema och sagt: "Ett bifall till framställningen tordeicke kunna godkännas ur revisionssynpunkt." Skolstyrelsen där ansåg alltsåatt den kunde få anmärkning från kommunens revisorer om den tolkadeförfattningstexten så utt det fanns möjligheter att ge bidrag till den uppsökandeverksumheten. Jug skulle kunna ge ett flertal exempel, men det skuUevara uv intresse, stutsrådet , om vi kunde få ett bättre underlug på denhär punkten för att se hur kommunernu hur handlagt dessa frågor. Jug stär kvurvid uppfuttningen utt förfuttningstexten inte är utformad så som den borde varaoch utt skrivelse, som är gmndad på författningstexten, ocksåär så oklar att man kun få uppleva hela skalan av tolkningar från helt positivutUl helt negativa - för att inte tala om vad som anfördes i om att detkunde bU revisionsanmärkning. Jag vUl alltså i sammanhanget uttala önskemålet omstatsrådet ville medverka, så att vi fick ett bättre material för bedömningenav hur kommunerna har handlagt dessa frågor. Jag tycker inte att de harhandlagts i den anda som avsett med sitt beslut, i varie faU absolutinte i enHghet med vad vi avsäg som skrev motionen om vidgade möjligheter attanvända det tvåprocentiga schablonbidraget. Dessutom unser jug utt det beslutsom futtade på förslag uv utbildningsutskottet bör ge kommunernumöjligheter utt fylla på med egna medel, när de har ett uktivt intresse uv uttbedrivu en uppsökunde verksamhet och få in nya grupper i studieverksamheten ochi vuxenutbUdningen. Jag anser alltså att det finns skäl att ändruförfuttningstexten så utt den blir klarure och viU understryka min önskun omett bättre underlug. Jug tror att tolkningen varierar över hela landet när detgäller innebörden av beslutet. Slutligen skulle jag ändå vilja rikta ett tucksumhetensord tUl statsrådet för det som står i slutet av mterpellutionssvaret.Det är med glädje jag noterar att det kommer utt finnas möjligheter att täckain de verkligt stora kostnaderna för den uppsökande verksamheten genom ettextra bidrag för detta arbete inom de prioriterade studiecirkelämnena. Men jagvUl betona att det inte får bli nägon form av ersättning för vud riksdugenmenude med sitt beslut om det 2-procentiga schablonbidraget. Detfinns ju en rad andra ämnesområden att tillvarata utöver de fyra inom denprioriterade cirkelverksamheten. Därför säger jag än en gång, stutsrådetMoberg; Försök medverku till att göra författnings- texten, såatt kommunfolket får bättre möjligheter att veta vad vi avsett med vårt beslut! Återigen en intressant tolkningsfråga! Detsom utskottet uttalar är att schablonbidraget får användus för uppsökandeverksamhet inom vissa grupper. Varje rimUg tolkning av detta måste innebära,att en möjlighet öppnas utöver den möjlighet som var angiven i propositionen,men därmed är inte sagt att någon skyldighet åläggs kommunen att utbetalabidrag ur schablonbidraget till andra än dem som propositionen avsåg. Den tolkningen är enligt gällande sätt att tolka ord som"får" och dylikt entydig. Följaktligen fär det konsekvenser vidsjälva förfuttnings-skrivundet. När vi i förfuttningen reglerar värtmellanhavande med kommunernu i dettu fall, kan vi till föHd uv dennu skrivninginte i förfuttningstexten uttala någon viHeyttring om en skyldighet, varkennegativ eller positiv. FöHaktligen tiger texten pä den punkten. Men jag håller med interpellanten om att mun blirbetänksum när mun tur del UV de motiveringurnu för de uvslug tiUfolkbildningsförbund som tydligen gjorts pä sinu håll ute i kommunerna. Däförstår jag väl oro. Jag skaU gärna medverka tiU att i lämplig form klargörainnebörden av författningen i det avseendet, så att man i fortsättningenrimligen inte skall kunna anföra den typ av argument som tydligen anförts ienstaka kommuner. FöHaktligen, , kan jag inte, utifrån dennadebatt och dessa diskussioner, ändra på själva författningstexten som Nibegärde att jag skuUe göra. Däremot finner jug lUcsom Ni uniedning att bl. a.utifrån exemplen fråga mig om det inte är möjligt att ganska snubbt kurtlägguhur kommunernu unvänt dessa . Efter denna debatts slut skall jag medminu medarbetare ta upp frågan om det finns förutsättningur utt till höstenspetitaarbete via från kommunernu få in redovisningar om hurbidraget hur använts, särskilt hur mycket av bidraget som gått tUlbUdningsförbund på det sätt som motionen tulade om att det borde utgä. Där delar jag de synpunkter som förts fram och skallförsöka verka för att andan i det som sades på denna punkt bHrförverkligad. innebörden av bestämmelserna om statsbidrag tillvuxenu t b ildn ingen HerrWIKLUND i (s): Jag tackar statsrådet för det beskedsom jag nu fick och som var klarare än vud som stod i det stencilerude svaret,nämhgen att man skulle försöka klarlägga detta på något sätt, ty min avsikt varju endast att man skuUe få ett klarläggande. Jag vill också uttrycka en mycket stor tacksamhet för attvi skulle kunna få en kartläggning på detta område och se hur utfallet harblivit. Oavsett vad man för framtiden kommer att föreslåbeträffande de prioriterade ämnena inom studieverksamheten är det 2-procentigabidraget väsentligt från en rad andra synpunkter. Från policysynpunkt tror jagdet är väsentligt för hela vuxenutbildningen utt kommunema och innebörden av bestämmelserna om statsbidrag tiUvuxenutbildningen stutenhjälps åt för att med bästa möjliga effekt få ut information om vad man avsermot bakgrunden av de storu kostnader som det ändå kommer att bli och som viockså redovisat i den omtalade debattskriften från SVUX. Det är möjligt att man måste vara lagvrängare eller juristför att förstå detta, men i de första rudernu i dennu författnings 83 § stårdet; "TiU kostnader för intugning av elever tUl kommunulvuxenutbUdning och därmed sammanhängande åtgärder utgår statsbidrag med beloppsom för helu lundet motsvarar av statsbidraget till lönekostnad Som jug läser dettu - och det är tydligt utt flerukommunult förtroendevuldu och revisorer läst det på summu sätt är det enbartintagningen av elever tUl kommunul vuxenutbildning och därmed summunhängundeåtgärder som författningstexten avser. har däremot sugt:"Beträffunde yrkundet" - det gäller alltså yrkundet i motionen "om utvidgud unvändning uv det 2-procentigu schublonbidruget viU utskottetunderstryku betydelsen uv en ökud studieuktivitet blund kortutbUdude. Summu tankegångaråterfinns i LOVUX-rapporterna" - aUtså Landsorganisationensvuxenutbildningsrapporter, som har visat skrämmande siffror just bland delågutbUdade. Utskottet fortsätter: "Utskottet får med hänvisning till detovan anförda och med instämmande i motionema som sin mening betona vikten avatt schablonbidraget får användas för uppsökande verksamhet inklusivestudierådgivning inom dessa gmpper." Jag tolkar det så att utskottet med dettahar sagt att utöver vad som stod i propositionen får bidraget användas föruppsökande verksamhet, och det har inte på något sätt framgått av författningstextenatt det förhåller sig så. Jag tror att man har skrivit författningstexten päpropositionen och inte tagit hänsyn till riksdagsbeslutet. Hur det vurit ettsådunt olycksfall, borde det ruttus till gunska snart. Jug vill än en gång upprepu att i sukföreligger ingen skillnud i uppfuttning mellun i ochmig. Jug upprepur dessutom utt jag skaU medverka till att det blir klarlagt vilket uppenbarligen är nödvändigt med hänsyn tUl vissa kommuners motiveringari sina avslagsbeslut - att kommunema har rätt utt ur dettu bidrug ge medel tillfolkbildningsorgunisutionema. i (s): Jag skuUe egentligen inte sägu något mer, menjug viU un en gång understryku utt jug känner stor tacksamhet för det upprepadelöftet att vi skall få ett utredningsmaterial. Jag hoppas att vi får det ganskasnart. Överläggningen var härmed slutad. § 26 Omöversyn av bestämmelserna om tillsyn av stiftelser Herr statsrådet erhöll ordetför att besvuru i Ljusdul (fp) den 11 junuuri frumställduinterpellation, nr 15, tiU herr justitieministern, och anförde; i Ljusdul har frågutjustitieministem om hun unser tiden vura inne för en översyn av lagstiftningenom stiftelser. Enligt fustställd ärendefördelning ankommer det på mig attbesvara interpellationen. Svensk rätt innehåller inte någon samlad reglering avstiftelseinstitutet, Vissu ullmänna bestämmelser finns lag om tiUsynöver stiftelser. Dess huvudsakUgu syfte är att ge en gmnd för offentlig kontroUoch tillsyn av vissa aUmännyttiga stiftelser. Det principiella kruvet på tUlsynär emellertid försett med flera unduntug. Bl, u, gäUer utt stifturen kunföreskrivu utt stiftelse inte skull stå under tillsyn, I hur vid skUda tUlfällen väckts frågor omöversyn av lagstiftningen om stiftelser. Senast behundludes ämnet uv riksdagenår 1970, Då avslogs vissu motioner om en sådun översyn, bl, u, under hänvisningtill pågående utredningsurbete, Sedun dess hur beslutat om ändring i 1929 årslug på en punkt, nämligen i frägu om den lägre värdegräns vid vUken stiftelseinte skull stå under tiUsyn, Denna gräns har sålundu höjts , Vidure kommer att läggas fram proposition med förslag tUllagreglering av permutationsinstitutet. Som interpellanten påpekar innehåUer sumarbetsutredningensbetänkande vissa förslag som gäller stiftelser. Sålunda föreslås dels att detallmänna skaU få representation i styrelsen för vissa större allmännyttigastiftelser, dels att vissa sådunu stiftelser som inte står under tillsyn enligt1929 års lag skaU åläggas att avge offentUg redovisning, betänkande bereds för närvurundeinom uidu-stridepartementet i samråd med . Avsikten är atten proposition på gmndvul uv betänkandet skaU läggas fram för i hösteller senast i början av nästa är. Humvida det därefter kan bli aktuellt att taupp frågun om en större och meru allmän översyn av lugstiftningen om stiftelserär svårt att säga . Om översyn av bestämmelserna om tUlsyn av stiftelser Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhundlingur. HerrWESTBERG i (fp): Jug tuckar statsrådet för svaret på min interpellation. Av svuret att döma har regeringen inte ännu tugitställning till sumurbetsutredningens uttulude mening, att en översyn uv denlugstiftning som reglerur stiftelseinstitutet bör kommu till stånd. Det ärdock snurt utredningen lude fram sitt betänkande, och det bordeenligt min mening ha funnits tid att bilda sig en uppfuttning om behovet UV enöversyn uv lugstiftningen på det här området. Utredningen frumhåUer ocksä klartutt tiden nu bör vura mogen att vidta en genomgripande översyn av denlagstiftning som reglerur detta institut. Om översyn av bestämmelserna om tillsyn av stiftelser Det har för övrigt varit mycket tyst omkringsamarbetsutredningens förslag, som när det lades fram vållade enlivlig politisk diskussion, bl. a. beträffande styrelserepresentation förstaten i vissa uktiebolug, ekonomiska föreningar och stiftelser. Inom parentesvill jag gärna framhålla att i den frågan instämmer jag tUl fullo i denreservation som förre Sandvikenchefen, bmksdisponenten , lämnade tiUutredningens betänkande. Det var emellertid en intressant upplysning statsrådetlämnade: att samarbetsutredningens betänkande nu är under bearbetning i departementenoch att en proposition är att vänta i slutet av detta år eller i början av1973. Beträffande stiftelser innebär samarbetsutredningensförslag för det första att Konungen fär rätt att utse en styrelseledamot i s.k. allmännyttiga stiftelser, vilkas tUlgångar överstiger 5 miHoner kronor, ochför det andra att stiftelser, som ej står under tiUsyn enligt 1929års tUlsynslag men som har tUlgångar överstigande , skall tilllänsstyrelsen lämna sådan berättelse och sådant sammandrag av räkenskaperna somgäller för de stiftelser som omfattas av lag. Förslagen kan i och för sig vara ägnade att förbättramöjligheterna till insyn i vissa större stiftelser, men fortfarande kvarstårkravet på en genomgripande översyn av den lagstiftning som reglerarstiftelseinstitutet. säger statsrådet också att svensk rättbeträffande stiftelser saknar en detaHerad civilrättslig lagreglering. En översyn kan enligt statsrådet bH aktuell sedan enproposition baserad pä samarbetsutredningen har behandlats. Jag kan för min delinte inse logiken i den kopplingen meUan den kommande propositionen och en eventuellgenomgripande översyn uv lagstiftningen om stiftelser. Behovet av en sådanöversyn hur som nämnts behandlats i motioner i riksdugen. framhåller, som jag sade, behovet av en genomgripandeöversyn av den lagstiftning som reglerur stiftelseinstitutet. Dettu behov harenligt min uppfuttning ytterligare betonats med anledning uv vissuomständigheter som framkommit beträffande Wenner-Grensku sumfundet. Jug kundärför inte förstå varför inte statsrådet har tagit intryck uv det somfrumkommit i sambund med den här utredningen och varför han skall behöva väntaså länge innan han och justitieministem bestämmer sig för en översyn avlagstiftningen pä detta område. Statsrådet säger ju klart och tydligt i sitt svar attsvensk rätt inte innehåller någon samlad reglering uvstiftelseinstitutet. Är det inte då, herr stutsråd, ungeläget utt det skupusklurhet på det här området och utt lugstiftningen utformas så att offentligredovisning i samdiga fall äger mm och att denna utredning kommer tUl ståndutan onödig tidsutdräkt? En utredning som får tUl uppgift att göra en översyn avstiftelselagstiftningen blir sannoHkt tidskrävande. Jug finner en sådunutredning angelägen och vill, därför utt den är tidskrävande, rekommenderajustitieministern och statsrådet att snurust föreslå en sådun utredningutun att awaktu proposition buserud på sumarbetsutredningen. Jug vill buru sägu utt den pruktiskanödvändigheten ulltid gör att man inom ett departement får prioritera ohkalagstiftningsuppgifter. När det gäUer stiftelsema har vi förfarit på det visetatt vi tagit itu med de mest angelägna frågoma. Vi har gjort en partielländring i tiUsynslagen av 1929, och vi kommer strax med en proposition ompermutationer. De viktigare frågorna om insyn i vissa stiftelser kommer attbehandlas i denna proposition pä grundval av samarbetsutredningens förslag. Det är ungefär vad vi kan åstadkomma inomramen för de resurser vi har och kan skaffa oss. Men jag har ju ändå inteställt mig avvisande tUl att man, när utrymme kan beredas på arbetsprogrummet och det kun väl inte skeförrän tidigast tar upp frågan igen. Ang medling mellan makar HerrWESTBERG i (fp): Jug tuckur för det senuste beskedet, uttstutsrådet är beredd att ta upp dennu frågu för en genomgripunde översyn. Detnoterur jug med tUlfredsstäUelse, Ukuså utt det kunske inte behöver tu mer änett år innun den här utredningen kommer tUl stånd. Jug hoppus utt jug inte uttryckte migotydligt. Jug lovade inte att det skaU tUlsättus en utredning. Vi kun under detnärmaste året över huvud tuget inte se någon pluts på vårt urbetsprogram, mensedan skall vi övervägu om en utredning behövs. Överläggningen var härmed slutad. § 27 Ang. medling mellan makar Herr stutsrådet erhöU ordetför att besvuru () den 23 februuri frumställdu interpellation,nr 72, tUl herr justitieministern, och anförde; har frågat justitieministem delsom han anser att behov föreligger uv närmare regler för förfarandet vid medlingmeUan makar, dels om han viU ta initiativ tiU unordnunde uv kurser för dem somutses tUl borgerligu medlure. Enligt fuststäUd ärendefördelning unkommer det påmig utt besvuru interpellutionen. Medlingens uppgift och medUngsverksumhetens orgunisutionutreds för närvurunde uv fumiHelugssakkunniga. Dessa frågor kommer attbehandlas i ett delbetänkande rörande ingående och upplösning av äktenskap somväntas bli framlagt . Jag räknur med att förslag på gmndval avbetänkandet skall kunna läggas fram för . I den situutionenkan det knuppast anses aktuellt att vidta sädana åtgärder som i sin interpellution. Ang. medling mellan makar HerrWINBERG (m): Jug ber utt få tucka stutsrådet förinterpellutionssvuret. Svuret innehåller emellertid ingenting annat än enhänvisning tUl utt fumiHelugssukkunnigu utreder medlingsinstitutets frumtidauppgift. Min interpellation gällde mer om man från sidavar beredd att vidta vissa åtgärder för att få det medlingsinstitut som vi harenligt nu gällande lagstiftning att fungera så effektivt som möjligt. Oavsetthur den framtida äktenskapslagstiftningen kommer att utformas bör de regler somgäUande lag anvisar få möjlighet att tillämpas på bästa sätt. Bakgrunden till interpellationen är att jag från medlaresom utsågs i samband med den partieUa reform som skedde av giftermålsbalken1969 fått kännedom om att man på sina häll ganska starkt upplever bristen pånärmare regler för självu medlingsförfarandet. Mun hur ocksä önskut kursereller sammankomster där information kunde ges och erfarenheter utbytas. Vad gäller utformandet av närmure regler hävdude jufumiljerätts-kommittén pä sin tid utt det vur önskvärt med sådunu. Emellertidinfördes det inga särskUdu regler vid ändringen uv giftermålsbulken 1969, ochdet hur heller inte kommit någon instmktion för medlare, vUket dockdiskuterades i propositionen. Jag viU nog hävda, herr talman, att det föreligger ettpraktiskt behov av en måhända tämligen kortfattad men dock instmktion - denskulle utan tvivel fylla en uppgift. Jag vet att det har förekommit framställningarfrån domstolshåU tUl om någon form av informution tillmedlarna, men det har inte blivit något positivt gensvar. Detta har medfört vid några domstolar själv skickat ut skrifter med vissa anvisningar för hurmedlarna lämpligen bör gå tUl väga i sitt arbete. Det är enligt min mening ettgott initiativ, men det vore bättre med mera enhetliga riktlinjer. Och om jaginte tur fel finns det t. ex. i Dunmark och mer utförliga föreskrifterför hur medling skall ske än vad vi har i vårt land. Också i vad gäller kurser vill jag nog hävda att det finnsett behov och att det har en sädan styrka att det vore motiverat med initiativfrän centralt statligt häU för anordnande av sådana. Även här hävdade jufamUjerättskommittén att det skulle vara erforderUgt med kursverksamhet.Kommittén anförde jag citerur ur dess betänkunde: "För borgerligu medlure synes kurser böru unordnus,eventuellt i unslutning tiU befintligu famiHerådgivningsbyråer. Äv naturligaskäl kun de ej bli så omfuttunde. En elementär orientering i sumlevnudsfrägor,äktenskupets juridik och fumiljens ekonomi skuUe vura av värde. Däriämte bordeupplysning meddelus om famiHerådgivning och andru hjälporgun, till vilkamedlaren vid behov kan hänvisa makurnu, och lämnas anvisningar om lämpliglitteratur. Kurserna kan lämpligen anordnas genom socialstyrelsensförsorg." har ju också vid åtminstone ett par tUlfällenunder senare är uttulut utt det vore ungeläget utt det skedde utbildning avborgerliga medlare. Jag får naturligtvis finnu mig i det svur som stutsrådet hurlämnat, men jug huvdur att det medlingsinstitut som giftermålsbulken unvisur -det gäller ouvsett hur vår uktenskupsrätt kommer att utformas - börså länge dettu institut enligt gäUunde lug finns få en sådan utformning att detfungerar så effektivt som möjligt. Och enligt min mening skulle kanske en merpositiv inställning från statsrådets sida tUl de här frågoma kunna bidra tiUdetta. Ang. tn ed I ing mellan makar hänvisar gång efter annan tillvad familjerättskommittén har föreslagit, förordat eller rekommenderat. Jagtrodde ju att hude upptäckt att vi lagt fumiHerättskom-mitténsbetänkunde pä hyllun och i stället tillsutt en unnun utredning, som inomrelativt lägger fram ett förstu betänkunde, där hela medlingen,medlingsverksamhetens organisation och reglerna för medlingen kommer underomprövning. Om jag är riktigt underrättad blir det en helt ny organisation, ocheftersom avsikten är att vi skaU försöka lagstifta redan nästan är på gmndvalav det betänkandet är det väl rätt naturligt att vi inte finner att vi kan göraen särskild ekonomisk satsning på kurser för medlare som skaU fungera som den nuvurunde lugstiftningen eventuellt består. Jug tuckur för den kompletterande uppgift somstutsrådet lämnude, särskilt i vud gäller tidsuspekten. Men jug upprepur; vihur dock gällunde lugstiftning, och där finns ett medlingsinstitut uv viss typoch det bör fä fungeru bru. Sedun kun jag kunske inte inse utt det skulle vuru säförfärUgt kostsumt att ge ut nägot slugs instmktion för medlurnu. Överläggningen vur härmed slutud. §28 Interpellation nr 86 ang. omprövning av bestämmelserna om hyror för lokaler Ordetlämnudes pä begärun till FruERIKSSON i (s), som yttrude; Förru året beslöt riksdugen bifullapropositionen 103, vilket innebar utt hyresregleringen skulle fortsättu gälluför bostudslägen-heter tiU utgången uv 1974 men utt puragraferna 7 och 8, somgällde lokaler, skulle upphävas . Justitieministern motiveradeövergången tUl fri prissättning på lokaler med att det fanns balans pålokulhyresmurknuden. Enligt justitieministem skulle mun inte behövu befurunågru ojustu hyreshöjningur för lokuler, när lugen upphörde utt gällu. I motion av herrar och och mig självhävdades en motsatt mening. I kummurdebatten framhölls också hur enhyreshöjning skulle komma att drabba mänga småföretagare och i deras för övrigtpressade sUuation gentemot varuhus och vissa mera lukrativa men kunske 5 protokoll 1972. Nr 37 inte socialt så angelägnaverksamheter helt enkelt resultera i nedläggelse Genom sådan nedläggelseförändras en boendemiHö helt, 9 mars1972 °'' ' service som är nödvändig förbl. a. äldre personer, och som för -------------------- övrigt måste finnas som ett komplement tUl äldre bostadsfastigheter, försvinner.Under debatten yttrade justitieministern bl. a. följande: "Skulleerfarenheterna ge vid handen att det indirekta besittningsskyddet i denallmänna hyreslagen inte är effektivt, inte ger det skydd som lokalhyresgästenrimligen kan begära, kommer det naturligtvis att föranleda en omprövning avdessa bestämmelser i hyreslagen." Tyvärr har justitieministerns förhoppningar attlokalhyresgästerna skulle vara tiUräckligt skyddade genom den allmännahyreslagen kommit på skam. Just nu förekommer en mycket omfattande uppsägningav lokalhyresgäster i med upprörande hyreshöjningar frän den 1oktober. Småföretagare, kanske , som haft möjlighet attförsörja sig på oHka serviceverksamheter, kemisk tvätt och enkelt skrädderi,frisörverksamhet etc, har bUvit hotade med hyreshöjningar, som många inte harnågon möjlighet att klara av. Lokaler för expeditioner av olika slag i ideellarörelser etc. har fått besked om hyreshöjningar med upp tUl . Detfinns endast mera kortvarig och på viss nöjesindustri inriktad verksamhet somkan betala och därmed konkurrera ut nyttig verksamhet. Situationen blirsärskilt allvarlig i det rådande sysselsättningsläget. Då lagen sålunda kommer att få andra följder än somavsetts är det ungeläget att den inte får sättas i kraft. Tiden är icke mogenför fri hyressättning på lokaler i . Med hänvisning tUl herr stutsrådets yttrande i fjolåretsdebatt ber jug att få ställa följande fråga: Är herr justitieministern beredd att ompröva bestämmelsemabeträffande hyror för lokaler? Denna anhållan bordlades. § 29 Anmäldes och bordlades Kungl. Muj:ts proposition nr30 ungående vissu unslug ur kyrkofonden. § 30 Anmäldes och bordludes motionen nr 1494 uv herrurBjörk i och Äsling i uniedning uv Kungl. Muj:ts proposition nr 22 med förslugtill lag om skuttefrihet vid premiering av sparunde, m. m. § 31 Meddelande ang. enkel fråga