prot · FV09139 · 1972-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs dels på bifaU till, dels på avslag pådet av under överläggningen framställda andrahandsyrkandet omavslag på Kungl. Maj:ts proposition nr 135, och förklarades den senarepropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposifion; Den som vUl att kammaren avslår det av underöverläggningen framställda andrahandsyrkandet ora avslag på Kungl. Maj:ts proposition nr 135 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit detta yrkande. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kamraarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 298 Nej - 15 Punkten 1 i övrigt Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUer utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 20 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen nr 2 avherrar Bohraan och i motsvarande del. Vid oraröstning genora uppresningförklarades flertalet av kamraarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 263 I Nej - 35 Avstår - 14 Avtal med EEC, m. m. Utskottets hemstäUan biföUs. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 20 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar ochTuresson i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna oraröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationerna nr 1 av herrar och särat nr 2av herrar och i motsvarande delar, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 20 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationerna nr 1 av herrar ochWirmark samt nr 2 av herrar och i motsvarande Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och raotsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 20 punkten 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar och Wirmark imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wirmark begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 20 punkten 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar och Wirmark imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wirmark begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrWirmark begärt votering upplästes voteringsproposition: Avtal med EEC, m. m. Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets heraställan i betänkandetnr 20 punkten 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar och Wirmark imotsvarande del. Nr 139 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Tisdaeenden ledamöter ha röstat förja-propositionen. 12december 1972 rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. -------------------- röstning gav följande resultat: Avtal medEEC, . '"'" Nej - 54 Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av i ra.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den sora vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 64 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kararaaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genora uppresningförklarades flertalet av karamarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering raedomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 29 i anledning av propositionen 1972:130 angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avservissa anslag inora verksamhetsoraråde Nr 24 med anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:130angående utgifter på tilläggsstat 1 till riksstaten för /73inom försvarsdeparteraentets verksarahetsområde Nr 24 i anledning av propositionen 1972:130 i vad avseranslag på tilläggsstat I för /73 till kulturändamål och internatio- 134 nellt-kulturellt samarbete m. m. Nr 51 i anledning av propositionen 1972:130 angåendeutgifter på tilläggsstat I rill riksstaten för /73 i vad avseranslag till skolväsendet särat högre utbildning och forskning ra. Nr 19 i anledning av Kungl. Maj :ts proposition 1972:137raed förslag tUl lag om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott, m. m. Utlämnande av handlingar rörande rikets förhållande tillfrämmande makt Nr 65 i anledning av proposition angående utgifter påtUläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avser fonden förstatens aktier Nr 66 i anledning av proposition angående utgifter påtilläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avserhandelsdepartementets verksamhetsoraråde Nr 67 i anledning av proposition angående utgifter på tilläggsstatI till riksstaten för /73 i vad avser industridepartementetsverksamhetsområde Nr 68 i anledning av raotioner om skärpta regler förförsäljning av pyrotekniska varor Nr 69 i anledning av motion om auktorisation av tolkar ochöversättare Nr 33 i anledning av propositionen 1972:130 angåendeutgifter på tUläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avseranslag under handläggning Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 3 Utlämnande av handlingar rörande rikets förhållandetill främmande makt Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 56 i anledning av motioner om utlämnande av handlingar röranderikets förhållande till främmande makt. I detta betänkande behandlades raotionerna 1972:287 av m. fl. (fp, c, ra) variheraställts att hos Kungl. Maj:t begärde frisläppande av allthemligstämplat raaterial från samt 1972:291 av m. fl. (fp)såvitt avsåg hemställan under punkt A 3 att hos Kungl. Maj :t begärdeatt förslag framlades till förkortning av tiden för sekretessbeläggning avutrikespoUtiskt material. Utlänmande av handlingar rörande rikets förhållande tillfrämmande makt 1972:291,hemställan punkten A 3, besvarademed vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av herrar () ochAhlmark (fp), vilka ansett att utskottet bort heraställa, att 1. med anledningav motionen 1972:291, hemställan punkten A 3, i skrivelse tUl Kungl. Maj:tbegärde, att förslag förelades nästa års riksdag om sådana ändringar i lagen ominskränkning i rätten att utbekomma allmänna handlingar (1937:249) atttidsgränsen för sekretessbeläggning av raaterial som angick rikets förhåUandetill främmande makt ändrades från 50 till , dock med rätt för Kungl. Maj;tatt, när synnerliga skäl förelåg, förlänga sekretessen till , 2. a) - vid bifalltill yrkandet under 1 förklarade motionen 1972:287 besvarad med dettaställningstagande, b) - om yrkandet under 1 inte vann bifall - med anledningav motionen 1972:287 i skrivelse till Kungl. Maj;t uttryckte som sin mening atti princip allt utrikespolitiskt material rörande borde görasoffentligt med undantag för sådana dokument där synnerliga skäl kunde tala förfortsatt sekretess. HerrAHLMARK (fp): "Det är alltid sekretessen - aldrig öppenheten somskall motiveras." Den meningen i nya partiprogram har varitvägledande för oss liberaler i när vi har diskuterathemligstämpling av utrikespolitiskt material. har vi i enorimligt som handlingar enligt lagen skall ligga under sekretessenslås och bom innan forskning och debatt får se dem. är utrikespolitisktmaterial i princip hemligt om inte regeringen beslutar motsatsen. Det säger densvenska sekretesslagen. Trots kritik har den ännu inte ändrats. Det finns ingen anledning att nu vänta . En statligutredning har redan föreslagit en nedkortning av tiden. Det var sedansom offentlighetskommittén kom med sitt förslag. Men ingen reform hargenomförts. föreslår utskottet att vi skall avvakta ännu en utredning, denhär gången offentlighets- och sekretesslagstiftningskommitté. Efter vad vi har hört bhr den klar med sitt förslag 1974eller 1975. Sedan skall det remissbehandlas, sedan skall regeringen taställning, sedan skall besluta. Det blir kanske först under andrahälften av som en nedkortning av tiden för sekretess avutrikespolitiska dokument kan ske. menar att frågan inte är mer komplicerad änatt regeringen fi7( kan lägga fram förslag om förkortning av tiden förhemligstämpling. Det krävs en ändring av några paragrafer i sekretesslagen ochnågra förklaringar i propositionens motivering. Svårare än så är det knappast.Den linje vi förordar är att tidsgränsen för material som "angår riketsförhållande till fräraraande raakt" halveras från 50 till . "synnerliga skäl" föreligger skulle regeringen kunna förlängahemlig-stärapUngen till högst . De här tidsgränserna finns i princip redani , och vi kan inte se någon riralig anledning till större slutenhet iSverige. "Det är alltid sekretessen aldrig öppenheten som skallmotiveras." Och i har en stor liberalisering skett.Där har man i princip släppt materialet från rill vem somhelst som vill se det, med undantag för enstaka handlingar som fortfarande ärhemliga. Nuvarande hårda regler försvårar forskningen om modernsvensk politik. Frågor och strider sora redan blivit historia kan inte få enrejäl behandling eftersom vissa dokument är hemliga. I när denutrikespolitiska debatten är mer intensiv än någonsin, när forskningen är långtmer orafattande än förr och när den politiska utvecklingen på många sätt gårsnabbare är dagens regler djupt föråldrade. Det erkänner också majoriteten i konstitutionsutskottet.Vår behandhng av frågan - där vi bl. a. haft en utfrågning av chefen för har visat att våra raotioner haft rätt i sin grundläggande kritik avden nuvarande ordningen. Men utskottet vill vänta innandet bUr en ändring. däremot begär den här reformen så snabbt sommöjligt. Avgörande är naturligtvis att liberalismen nu som alltid är denpolitiska rörelse som känner starkast för offentlighet, är mest otålig attrensa ut förlegade bestämraelser om en orimlig sekretess. Vi tar också upp frågan om materialet från andravärldskriget. Vi vet att det har varit skickliga svenska journalister sora iandra länders arkiv funnit viktiga avslöjanden och därraed har stimuleratutrikesdepartementet i att släppa handlingar på liknande områden. Jagtänker främst på i , som gång på gång gett densvenska allmänheten nya informationer om vad sora hände under andra världskrigetoch fakta sora han letat frara i främmande arkiv. Men fortfarande ärhemlighetsmakeriet totalt på stora fält. Våra relationer till ochSovjetunionen under kriget är bannlysta från insyn. Ingen ansökan att få ta delav de handlingarna har bifallits. Varför är oklart. Jag misstänker att den svenskeutrikesrainistern kanske är orolig för att inte skulle gilla om det härmaterialet blev offentligt. Det är klart att en totalitär stat aldrig kan haförståelse för de krav på öppenhet som är naturliga i en demokrati. Men Sovjethar ju fått finna sig i att i flera andra länder har man offentliggjortmaterial från sora berört också . Det är tänkbart att av hänsyn till Finlandbehåller sekretessen kring allt raaterial som rör . Då skall vi komraaihåg att finnländarna i princip inte gör det själva längre. De har ju 25 årshemligstämpling med möjlighet att i vissa fall förlänga den till , alltsåden regel som nu föreslär, betraktar ju självtförhållandena under kriget sora historia. Man har stakat ut en nyutrikespolitisk kurs. Inga avslöjanden ora den gamla kursen kan rimligenkomproraettera den nya. Det ärtill slut möjligt att av hänsyn till några personer i Utlämnande av handlingar rörande rikets förhållande tillfrämmande makt Utlämnande av handlingar rörande rikets förhållande tillfrämmande makt Finlandfortsätter att hålla det här materialet inlåst. Men nästan alla då aktivapolitiker har ju avlidit eller lämnat politiken. Och skulle det finnas enstakadokuraent sora i någon mån kunde störa relationerna mellan och Sovjeteller försvåra för någon ännu aktiv finländsk politiker, så har ju regeringen,också med vårt förslag, möjlighet att hålla det hemligt under , dvs. Den möjligheten bör en regering ha, eftersom det t. ex. kan finnaspersonakter sora inte bör offentliggöras ens . Men principen bör vara att materialet från andravärldskriget nu skall göras offentligt. Dagens regler kan lätt betyda att manfavoriserar vissa forskare i förhållande till andra. Vi vet t. ex. att chefenför själv på regeringens uppdrag skriver en bok om svensk utrikespolitikunder . Han har tillgång till handlingar som ingen annanforskare får se. Vi vet också att vissa diplomater har något slags rätt enligtpraxis att, när de t. ex. skriver en bok, få se de handlingar som de såg närhändelsen inträffade. Andra forskare kan då inte kontrollera källorna ochframställningens trovärdighet. Jag upprepar: Det finns inga bärande skäl attfortsätta att hemligstämpla så mycket som man gör . "Det är alltidsekretessen -aldrig öppenheten - som skall motiveras." Jag yrkar bifalltill och min reservation. I detta anförande, under vilket fru andre vice talraannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde herrRichardson (fp). HerrJOHANSSON i (s): Får jag först slå fast att vi alla i utskottethävdar offentlighetsprincipen. är vi alla medvetna om att det måsteuppställas vissa sekretessregler i fråga om utrikespoUtiskt material. Pä denpunkten skiljer sig inte herrar och från oss övriga iutskottet. Svårigheten är att finna den rätta avvägningen mellan offentlighetoch sekretess. För rain del vill jag gärna i detta sammanhang starkt betonaoffentlighetsprincipen. Lät raig sedan få erinra ora den utredning sora herrAhlmark redan har pekat på den tillsatta offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén. Den arbetar med detta svåraavvägningsproblem. Ställer jag samraan dessa förhållanden, finner jag detnaturligt att föreslå vad nu gör. Utskottet betonaroffentlighetsprincipen och pekar på sekretessproblemet men avstår från attföra fram några konkreta yrkanden i avvaktan på utredningen. Herrar och är otåliga. Deras yrkandeinnebär, som också framgick av anförande, att nästa årskulle anta en ny lag. skulle uttala att sekretessgränsenskulle vara , dock raed rätt för regeringen att när synnerliga skälföreligger förlänga sekretessen till . Det betyder att raan hoppar överutredningen. Det verkar för övrigt som om en del folkpartister tävlade medvarandra i försök att hoppa jämfotahopp över sittande utredningar. säkert inte sämst till i den här tävlingen. lyckas de dra medsig andra borgerliga in i denna tävling - lyckligtvis har det inteskett den här gången. Här är det endast som tävlar med herrNelander - eller möjligen raed . Det är ett enkelt hopp de utför. Man tar ansats med enmotion, och sedan följer man upp denna raotion i utskottet. Men, fru talraan,det är ingalunda något ofarligt hopp. Man kan landa fel vid nedslaget.Annorlunda uttryckt: Man yxar till ett förslag, raen man vet inte riktigt vaddet blir av detta förslag. själv borde ju fundera litet över dessasammanhang. Vid början väckte han en raotion sora gick ut på attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle begära frisläppande av allt hemligstäraplatraaterial från . Vid slut har ettyrkande ora att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttrycker sora sinraening att i princip allt utrikespolitiskt raaterial rörande andravärldskriget bör göras offentligt med undantag för sådana dokument därsynnerliga skäl kan tala för fortsatt sekretess. Den mycket begränsadeutredning som har förekommit inora utskottet har sålunda lett till att en raotionärhar korainit att modifiera sitt yrkande. vill att man redan iår skall fastslå vissa gränser. Kanske också det blir ett felhopp. Kanskekoramer man vid närraare utredning att finna att dessa gränser inte är delämpliga. har hänvisat till erfarenheterna frånFinland, och det är ju riktigt att i den finska lagstiftningen har införts en25-årsgräns. Men vi har också kunnat konstatera att när det gällerutrikespoUtiskt material från har detta endast frisläpptstill mycket kvalificerade forskare. Den utredning som tidigareåberopat satte en gräns vid . Går raan till , som åberopar som ett efterföljansvärt exempel, finner man att gränsen ärsatt vid , men rnan kan också förlänga tiden ytterligare genom beslut avlordkanslern. Och här har det verkligen skett en liberalisering: den nuvarandelordkanslern har sänkt gränsen från , som den tidigare lordkanslernpraktiserade, till ! Enligt min mening är det inte heller någon ko pä isen. Vihar en mycket liberal tillämpning av sekretessbestämmelserna pä detta område.För tiden fram till krigsutbrottet ställs praktiskt taget allt materialtill förfogande för forskare. När det gäUer världskrigets period är det likasåen liberal tillämpning av sekretessbestäramelserna. Låt mig få erinra om att av36 inkomna ansökningar har 33 bifallits. Sedan har det skett vissa inskränkningar beträffande dettaraaterial, men inskränkningarna är begränsade. Man har ställt upp kravet attdet skall vara kvalificerade forskare. Det är ett naturligt krav, därför attden som skall handskas raed sådant material behöver ha en viss grundutbildning. Då koramer man till frågan: Varför behövs det en visssekretess? har delvis svarat på frågan. Det kan gälla förhållandettill andra stater, men det kan också gälla förhållandet till enskilda. Och härär det inte bara fråga om enskilda politiker i andra stater utan också omenskilda svenskar och i vissa fall även efterlevande anhöriga. Men det finns ytterligare ett perspektiv på detta som jaggärna vill skjuta in i debatten, nämligen att om man mycket snabbt frisläpper Utlämnande av handlingar rörande rikets förhållande tillfrämmande makt Utlämnande av handlingar rörande rikets förhållande tillfrämmande makt utrikespolitisktraaterial kan det hända att rapporterna till det svenska utrikesdepartementetblir synnerligen torftiga. De kommer att innehålla allmänna talesätt, allmännabeskrivningar av förhållandena - de får inte det innehåll som gör demmeningsfyllda. Jag tror att detta är en väsentlig synpunkt när man skall bedömadenna fråga. Givetvis är jag inte i den situationen att jag kan avgöraom det är någon forskare som inte har fått se på allt det material soravederbörande begärt att få ta del av. Men jag känner till att när ett materialsläpps löst för en forskare står det till disposition även för andra forskare,dvs. forskare som vill kontrollera de resultat tidigare forskare redovisat. När det sedan gäller det alternativyrkande som herrarAhlmark och har fraraställt, så måste jag från början erkänna att jagkänner mig litet överraskad av detta. Den nuvarande lagstiftningen bygger på50-årsgränsen. Man kan mycket väl revidera denna, och utskottet har uttrycktsig positivt på den punkten. Men vänder på allt detta i sinrekoraraendation rill skrivelse raan skall i princip frisläppa materialet,och endast vid synnerliga skäl skall man kunna göra begränsningar. För raig ärdet betänkligt att ett lagstiftande organ sora önskar attförändringar skall ske utan att lagen ändras. Det är lika betänkligt att ettkontrollorgan som skriver till Kungl. Maj:t och ber Kungl. Maj:t attuppehålla en praxis som uppenbarUgen strider raot grundraeningarna i denlagstiftning själv har antagit. Visserligen väntar jag raig att herrAhlraark entusiastiskt och energiskt koraraer att försvara varje regering soraföljer den rekommendation sora vill att vi skall skriva tillregeringen om, men saken förblir hka betänklig. Jag yrkar bifall tiU utskottets heraställan. På en enda punkt kan jag hålla med iTrollhättan: jag tycker det är bäst att ändra sekretesslagen. Det är också vårtförstahandsyrkande. Men om denna förträffliga reservation mot förmodan inteskulle vinna kammarens bifall det är trots allt bara två av de femtonledamöterna i utskottet som har föreslagit en förändring av sekretesslagennästa år - så har all rätt att göra ett uttalande, sora uppmanarregeringen att utnyttja sin rätt enligt nu gällande lag att släppa material somi dag är hemligt. Vi har all rätt att göra det. Och ett sådant uttalande skulleunderlätta för forskningen och rainska favorise-ringen av vissa forskare iförhållande till andra. i har flera invändningar motdetta, och alla är av så att säga traditionell karaktär. Han säger attfolkpartiet "hoppat över" en utredning. Det skulle alltså vara mycketallvarligt. Det är bara det att vi redan har haft en utredning ora dessafrågor, nämligen offentlighetskoniraittéen, sora framlade sitt betänkande 1966.Och i det betänkandet föreslog utredningen en sänkning från 50 till 30 är medrätt att förlänga till högst 40 är. Men sedan ville regeringen inte lägga något förslag raedutgångspunkt i vad utredningen skrivit utan lade den här frågan hos en nyutredning utan att den saken nämndes i direktiven. Såvitt jag kunnat sesägs det i direktiventill offentlighets- och sekretesslagstiftningskommitté inte ett ord omutrikespolitiskt material. säger i att folkpartietmåste hänga med i varje ny utredning och därraed fortsätta att långhala den härfrågan. Det vore betänkligt. Om vi säger att nu har vi färdigutrett, nu är detdags för ett ställningstagande, skall regeringen dä kunna förhala en reform hurlänge som helst genom att tillsätta nya utredningar? Det är just denarguraenteringen som ni socialdemokrater ständigt har använt iförfatt-ningsfrägor, när har försökt att driva på. Ni åberopadeoavbrutet författningsutredningen, när vi försökte påskynda reformen om svenskafolkets rätt att välja sin riksdag i direkta val vid en och sarama tidpunkt. Dåsades det att det kan vi inte göra, ty det sitter en utredning och arbetar raeddet här. Det var det ständiga svaret. Och när vi nu arbetar för ökad deraokrati stigerherr i phkttroget upp i den här talarstolen och säger attdet finns ju en utredning sora arbetar med den koraraunala demokratin kaninte lugna sig?