prot · FV0952 · 1972-12-31 00:00:00 — Vi får inte glömmavad som sägs i Lgr 69, s. 62, där det anförs; "Alla föräldrar skall medsamma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att dessainte blir påverkade från skolans sida till förmån för den ena eller den andraav de inbördes kämpande åskådningarna eller uppfattningarna." - Jag menaratt det är angeläget att dessa bestämmelser efterlevs. Jag har för dagen inte något annat yrkande änom bifaU till utskottets hemställan. FmERIKSSON i (s); Jag skall inte prata sex det var inte minavsikt utan jag ämnar tala om läroböckerna för invandrarbarnen. Det kan sägasatt den frågan hör hemma under en annan punkt i betänkandet; men om man vUl hade riktiga böckerna för invandrarbarnen kan den också sägas höra ihop medläroboksnämndens granskning. Det ärnaturligtvis inte tal om annat än att sexualundervisningen är en Det blir en miljökolUsion, som ibland skapar spänning och oro.Och jag känner till, genom kontakt med invandrarfamiljer, att svenska fUmeroch svensk undervisning i sexualkunskap rent av kan verka som en uppmuntrantill prostitution. Invandrarna har mycket svårt att fatta att vi kan ha en såfri undervisning sorn vi har och räkna med ett vanligt familjeliv iframtiden och en vanlig borgerlig gärning. På samma gång som det är ytterst viktigt attinvandrarbarnen i synnerhet flickoma får kunskap om hur de skall skydda sigmot havandeskap och könssjukdomar kan det vara mycket svårt att förmedla dennaundervisning; och jag undrar om man inte just på detta område skulle behövaspeciella undervisningsmetoder och kanske invandrarlärare. Det kan varaproblematiskt nog att lära invandrarbarnen att äta köttbullar och blodpudding,och det måste vara ännu svårare att introducera en helt ny livssyn på mångaområden. Trots att invandrarbarnen ofta kommer från mycket vänsterorienteradegrupper finns det mycket stora skillnader när det gäUer vad som är tillåtet ochinte tillåtet, vad som skall vördas och inte vördas och det skaparsvårigheter. Jag skaU också ta upp frågan om undervisningsmaterial överhuvud taget, om böcker, film och andra läromedel. Samhället tillhandahållerinte läroböcker i det utländska modersmålet. Det kan finnas invandrarlärare,som undervisar barnen i det i främmande språket, men det finns ingaläroböcker som passar. Man kan få läsa en vardagssvenska och man lär sig attförstå litet. Men man får inte ut något av de svenska läroböckerna och vetfaktiskt inte vad som står där. För att förstå det skulle man behöva ha densvenska läroboken på det främmande språket. Man kanske då skulle kunna säga att det vore bra attimportera de läroböcker som finns i det gamla hemlandet. Ja, det finns nog desom vill detta. Om man skuUe gå omkring med en sparbössa i , är jagövertygad om att man skulle få in hur mycket pengar som helst till de stackarsgrekiska barnen i , som inte får några böcker som de kan läsa. Menskulle de få sina egna böcker, finns i dem värderingar som inte passar här.Även om de barn som växer upp här har en mor och en far som kan det gamlaspråket och även om de själva i hemmet kan språket något så när, måste manbetänka att de ändå i allmänhet skall bo kvar i och klara sig här. Menför att kunna bli likställda och kunna konkurrera både i fortsatt undervisningoch i ett arbete måste de förstå vad som står i den svenska historieboken, ibiologiboken och i kemiboken. Jag undrar om läroboksnämnden har observerat attdet föreligger ett behov av sädana böcker på främmande språk som motsvarar våraegna läroböcker. Men jag har observerat att dylika böcker finns. I Göteborghar man importerat en del jugoslaviska böcker. Jag vet också att Franco-Spanienligger på oss för att få egna skolor till de spanska barnen. När vi tar emotinvandrarfamiljer och vUl göra dem till svenskar, något som de själva ocksåvUl, tycker jag att det är en självklar sak att vi underlättar för dem attkomma in i ett svenskt tänkesätt. Vi måste underlätta för dem att lära det somstår i de svenska läroböckerna, även om de inte kan det svenska språketperfekt. L ärob oksnäm nden I en av grekjuntans böcker, fysikboken, såg jag hur manförklarade att vatten hade tre olika tillstånd: is, ånga och vatten. Men varförvar det så? Jo, därför att den ville att fiskarna skulle ha någotatt simma i. Detta står i fysikboken, och då kan vem som helst förstå att detäven måste finnas mycket annat som inte passar in i den undervisning vi ger. Vi kan alltså inte använda de böcker som finns iinvandrarnas egna länder, om härvarande invandrarbarn skaU kunna följa med. Mankan inte hoppas att de skall kunna använda de svenska läroböckerna och förståinnehållet inte bara läsa orden. Vi har 600 000 invandrare i och vi har dem som godarbetskraft. De är mycket Sverigehängivna människor. Jag har dem på nära håll,så jag vet det. De vill vara svenskar, de vill förstå det svenska samhäUet, menvi måste hjälpa dem mera, och jag undrar därför vilken roll läroboksnämnden kanspela. Tittar verkligen nämnden på de böcker som kommer in från andra länder?Observerar nämnden hur illa de passar här och ser nämnden till att de svenskaskolböckerna blir översatta så att de kan bli förstådda? Det var egentligen bara detta jag ville säga. Jag ser problemetsom stort och jag förstår så litet av det, men jag tror inte att man ägnat dettillräcklig uppmärksamhet. Frågan om läromedlen är väl en avde svåraste och mest komplicerade frågeställningar vi har i skolan förnärvarande. Vi upplever hur läromedlen värderas olika från olika håll, hursomliga tycker att de är för radikala, andra att de är för konservativa osv.Det uppstår alltid problem om hur granskning av läromedel och urval av demskall ske. Naturligtvis uppstår uti kommunerna frågan om att kunna klaraläromedelsförsöriningen så att den inte blir alltför dyr. Jag hänvisar därtillvad jag sade under förra punkten i det här betänkandet. Det är alltså utomordentligt viktiga frågor det rör sigom. Utskottet erinrar om att läromedelsutredningens betänkande, som nyligenavlämnats, är ute på remiss och kommer att beredas i Kungl. Maj:ts kansli.Riksdagen får ta ställning till frågan om läromedelsgranskningoch läromedelsförsörining över huvud taget. Vi får ta upp den problematiken då. Beträffande invandrarbarnen harutskottet under den tidigare punkt, som vi voterade om, sagt att underanslaget till bidrag tUl pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendetanvänds vissa medel även för utveckUng av läromedel för undervisning avinvandrarbarn. Utskottet hävdar att det är ytterligt viktigt att vi på ettbättre sätt än kan försörja invandrarbarnen med vettiga läromedel. Vihoppas, herr talman, att det skall bli möjligt för oss att, när läromedelsutredningensförslag leder till resultat, angripa problemet effektivare än , ochdärmed ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. HerrJOHANSSON i (s); I läromedelsutredningens betänkande hardetta tagits upp, och betänkandet är, som påpekat, ute påremiss. Man kanalltså förvänta att ytterligare en del synpunkter kommer in på hur denna mycketviktiga men besvärliga fråga om läromedel för invandrarbarn skall lösas. Vad beträffar läroboksnämndens arbete på det här områdetär det begränsat genom den stadga som finns för nämndens verksamhet. Nämndenkan alltså inte granska annat än sådant material som sänds in till nämnden. Deläroböcker som i nämnde har icke kommit in tUl nämnden.Det är alltså ett material som används utanför nämndens granskningsområde. Nämnden är väl medveten om det stora behovet av särskildundervisningsmateriel för detta. Den har emellertid inte rätt att självproducera läromedel, vilket ju är helt naturligt med dess ställning somgranskningsorgan. Men den har fäst uppmärksamheten på de stora behov somföreligger på detta område. hoppas jag liksom utskottets ärade ordförandeatt man i anslutning till läromedelsutredningens betänkande skall finna godalösningar av detta mycket viktiga men svåriösta problem. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Maj:t hade (punkt D 7, s. 190-198) föreslagitriksdagen att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att meddela särskilda bestämmelser om statsbidrag /71 till driftkostnader för , högre kommunalaskolor samt vissa privatskolor i enlighet med vad som förordats istatsrådsprotokollet, 2. bemyndigaKungl. Maj:t att fatta beslut om de fortsatta utbildningsinsatser för vuxnazigenare som kunde anses erforderliga, 3. till Bidragtill driften av grundskolor m. m. för /73 anvisa ettförslagsanslag av 3 . I detta Sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:31 av m. fi. (fp), dels motionen 1972:136 av herrWikström m. fl. (fp) vari hemställts att skulle besluta anhålla attKungl. Maj:t utfärdade anvisningar som gjorde det möjligt för kommunerna attinom nuvarande kostnadsramar i stället för tillsynslärar- och skolbibliotekarietjänsterinrätta befattningar som skolintendenter. Bidrag till driften av grundskolor m. m. dels motionen 1972:193 av herrar i Agnas (m) ochÅkerlind (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omutredning och förslag angående befrielse i vissa fall från grundskolansreligionsundervisning. Bidrag till driften av grundskolor m. m. dels motionen 1972:245 av m. fl. (fp), dels motionen 1972:5 16 av m. fl. (m), dels motionen 1972:703 av fruSundberg m. fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhållaom att undervisning av invandrarbarn i deras modersmål fick ske på timmar,anslagna för fritt valt arbete. dels motionen 1972:704 av i m. fl. (m), dels motionen 1972:1165 av fruSöder m. fl. (c) såvitt nu var i fråga samt dels motionen 1972:1171 av m. fl. (fp). 1. bemyndigadeKungl. Maj:t att meddela särskilda bestämmelserom statsbidrag /71 till driftkostnader för , högre kommunalaskolor samt vissa privatskolor i enlighet med vad som förordats istatsrådsprotokollet, 2. bemyndigadeKungl. Maj:t att fatta beslut om de fortsatta utbildningsinsatser förvuxnazigenare som kunde anses erforderliga, 3. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972:1165 såvitt nu var i frågatill Bidrag till driften av grundskolor m.m. för /73 anvisadeett förslagsanslag av 3 , 4. som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen1972:136, 5. skulle avslåmotionen 1972:245, 6. som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen1972:703, 7. skulle avslåmotionen 1972:1171, 8. skulle avslåmotionen 1972:3 I, 9. skulle avslåmotionen 1972:516, 10. skulle avslåmotionen 1972:704, 11. skulle avslå motionen 1972:193. Vid punkten hade beträffande frivillig konfessionellkristendomsundervisning avgivits ett särskild yttrande av ()och fm (). Med anledning av ett uttalande här att man skall försökaatt fä skolorna så billiga som möjligt, av viUcet åtminstone jag fick denuppfattningen att utskottets ordförande menade att man kanske kan bedriva destörre skolenheterna billigare än de något mindre, skulle jag allra först viljasäga att det kanske inte alltid är säkert att det är så, om man tar ibetraktande alla de utgifter som är förenade med att driva en skola. Jag anserdärvid att man inte skaU ta i betraktande bara de utgifter som staten har utanockså de utgifter som kommunerna har i form av skolskjutsverksamhet och sådant,ifall man får långa skolskjutsavstånd. Sedan skulle jag närmast vUja säga några ord med anledningav motionen 31 som av utskottet har behandlats under punkten Bidrag tilldriften av grundskolor m. m., trots att det i utskottets redogörelse förmotionen verkar som om utskottet närmast har räknat den till förslag angåendeläromedel, och det är väl så att den mest rör läromedel. Först och främst tycker jag nog att utskottet har på någotsätt missuppfattat motionärernas intentioner. Utskottet säger i sitt betänkandeföljande: "Motionärerna anser sig kunna konstatera att det i vissaläroböcker i religionskunskap och samhäUskunskap finns en tendens tillnedvärdering av bl. a. den kristna religionen." Jag kan försäkra attmotionärerna inte haft den synpunkten levande för sig. Tvärtom har vi i vårmotion anfört hur väl Lgr 69 har behandlat just religionskunskapsämnet. Vi harsagt att den ger ingående och, som vi ser det, från alla synpunkter positivaanvisningar både om hur undervisningen skall läggas upp och om vad den skaUinnehåUa. Sedan har vi gjort en del citat från läroplanen som upprepar denpositiva syn som läroplanen ger just på undervisningen i religionskunskap. Vi har här också talat om vilken syn Lgr 69 ger på . "skall ha en central plats vid undervisningen om kristendomen. Detär väsentligt att eleverna blir förtrogna med religiösa budskap och fåren god kännedom om innehåU och tankevärld." Detta var alltså ettdirekt citat från Lgr 69. Vi har däremot velat rikta uppmärksamheten på att när manväl gjort dessa grundsatser levande, så tycker man att vissa läroböcker avvikerifrån dessa grundsatser. Vi har gjort en hel del citat från en del läroböcker.Dessa citat anser vi strider mot själva läroplanen. De strider också mot ettannat uttryck i Lgr 69 som vi också citerat i motionen: "Det är väsentligtatt läraren tänker sig in i hur undervisningen kan uppfattas av elever ur skUdamiljöer och är återhållsam med egna värderingar och tolkningar som kan framståsom stötande för vissa elevers eller föräldrars övertygelse ilivsåskådningsfrågor." är det bara att konstatera att vissa grupper - jag kansäga att jag själv hör dit anser att de satser vi här anfört är stötande. Jaghar lärt mig från barndomen att är en kanon, en helig skrift, ett rättesnöre.Det är många som anser det. Jag är dock fullt öppen för att det måste finnasbibelkritik. Den förekommer t. ex. då man läser teologi vid , ochdet måste vara så. Men jag tror inte att det finns någon anledning att på dessalåga stadier sätta sanningshalt under debatt. Det är det som man gör ivissa läroböcker. vill jag emellertid skynda mig att tillägga att det ärett relativt litet antal läroböcker som har sådana negativa uttryck. Jag hargått igenom alla läroböcker som står pä den nu gällande läroboksförteckningen -såväl på stadium som på gymnasiet - och haft just dessa synpunkteri tankarna. Jag har funnit att det är ett relativt litet antal läroböcker somvisar upp dylika uttryck. Men de finns likväl, och det är Bidrag till driften av grundskolor m. m. Nr 52 en hel del människor som stöter sigpå dessa uttryck. Onsdaeen den '' °'- anfört här i motionen att det i samhällskunskap finns en 5 aoril1972 ' saker i läroböckerna som mankanske tycker inte går ihop med den -------------------- -- uppfattning som man i många kretsar har omsamlevnaden, familjelivet av grundskolor j yj. egentligeninte bara de här läromedlen som jag och mina ''' - medmotionärer ville komma åt, utandet var just detta faktum att vissa sakerväckt samvetsbetänkligheter hos en del människor. Utskottet anför i sin skrivning att detta enligtmotionärernas mening är "en olycklig utveckling som skapar problem avolika slag eftersom vissa föräldrar av samvetsskäl vägrar sända sina barn tillskolan och måste ordna egen alternativ undervisning". Jag skulle viljaställa följande fråga till utskottets representanter: det bara motionärernasom anser detta vara en olycklig utveckling? Eller är vi månne inte överens omatt det är en olycklig utveckling, om skolan får ett sådant innehåll att vissamänniskor anser sig av samvetsskäl nödgade att skapa en annan undervisning? Vi har dock en grundlagsfäst religionsfrihet i vårt land.Den är också skyddad i de internationella överenskommelser som vi hargodtagit och som omnämnts här , och därför går det inte att hindra enmänniska, som av samvetsskäl anser sig inte kunna skicka sina barn till denordinarie skolans undervisning, att ordna egen undervisning. Jag är inte vän av alternativa skolor, utan jag skulleönska av hela mitt hjärta - och jag tror att det är många som önskar det - attvi skulle ha en sådan skola att alternativa skolor inte skulle behöva inrättasav samvetsskäl. Här står vi sålunda nu inför olika alternativ. Det ena är juatt nonchalera dessa frågor och säga att det gå så länge det går. Det andravore att man inom skolans ledning, i och inom ställdesig frågan: Kan vi möjligen göra någonting för att undanröja orsakerna till attvissa människor säger sig av samvetsskäl inte kunna skicka sina barn tillskolan? Jag har framhållit att det vore mycket enkelt att klara desaker som jag pekat på. Jag tycker att det inte är på något sätt oöverstigligt.Vad jag tagit upp är självfallet bara exempel. Jag har exempelvis inte nämntnågonting om sexualundervisningen, vilkens innehåll ju varit sådant attskolöverstyrelsen t. o. m. har fått sända ut en särskild skrivelse härom,vilken man mycket förnämligt har bifogat utskottsbetänkandet. Men frågan är om man inte skulle kunna göra enundersökning av orsakerna till att människor säger att de vill ha en alternativskola. Kan vi inte genomföra någonting - måhända enkla åtgärder - för att rättatill det som stöter människorna, så att vi finge en skola som vore en helafolkets skola och som vi kunde omsluta med fullt förtroende? Jag tycker ocksåatt vår skola, bortsett från de här små svagheterna, är en förnämlig skola. Jag har inget yrkande. Det vore ganska meningslöst att ställa ettsådant i detta läge, men jag ville få det som jag nu sagt anfört till protokollet.Jag hoppas att denna fråga inte skall vara död i och med att beslutetatt avslå motionen fattas. Jag är säker på att den inte är 180 det, ty en opinion håller i dagensläge på att tränga sig fram i denna fråga. Vi vet attdet redan har grundats alternativa skolor som fungerar , och på mångaställen arbetas det mycket målmedvetet för att skapa en ökad opinion för ensådan möjlighet. Om det inte görs något för att få bort grundorsakerna tilldenna opinionsbildning, hamnar vi snart i det läget att vi har dubblaskolsystem här i vårt land. Jag tror inte att vi då, med hänsyn till densamvetsfrihet som vi har förklarat oss vara anhängare av, kan vägra barnen tillvissa skattebetalare att få stöd för sin skolutbildning, utan då måste vi gestatsstöd på bägge håll. Det blir dyrt för staten, och jag tror att vi skallundvika en sådan lösning. Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Bidrag till driften av grundskolor m. m. HerrNILSSON i Agnas (m): Jag är rädd att jag håller på längre än 4minuter på grund av vad som hänt förut här i kammaren. Låt mig böria med att säga med anledning av att inte heller jag är vän av alternativa skolor för alternativaskolors egen skull. Jag skulle mycket hellre se att hela skolan hade en prägelsom gjorde att aUa föräldrar kunde med förtroende skicka sina barn dit och attden stora procent av föräldrar som har uttalat sig för en mera prägelåt skolan blev tillfredsställd. Jag skulle med glädje se detta hellre än att vimåste bilda alternativa skolor. När jag lyssnade på folkpartisten tänkte på vad folkpartisten sade , så märktejag ju att det är snudd på åsiktsskiljaktigheter också där. Jag tror att enmycket större grupp ute i landet än vad tidigare antydde stårbakom kravet på valfrihet - det må sedan gälla krav på ett valfritt skolsystemeller bara på att det skall kunna ordnas religionsundervisning t, ex, i kyrkansregi. Under den här punkten besvarar utskottet min motion, nr 193. I motionen har vi talat om möjligheten att få befrielsefrån deltagande i religionsundervisningen i och pekat på att detfinns möjligheter för föräldrar som hör till en främmande religion att få sinabarn befriade från sådan undervisning. Det står mycket klart uttalat i vårskollag, men den som hör till den lutherska kyrkan får inte ta barnen från skolansreligionsundervisning. har en evangelisk-luthersk församling här iStockholm, S;t , begärt att få ordna undervisning för församlingens barnpå ett sätt som tillfredsställer alla krav på en god undervisning, menregeringen har sagt nej. Saken har gått till , som frågat omregeringen vill göra upp i godo med församlingen. Regeringen har emellertidsagt nej även till detta. Utrikesministern och jag hade en debatt här ikammaren i ämnet. Eftersom handlingarna är hemligstämplade väntar vi nu på attdet skall höras någonting utifrån i saken, I det läget har fleraföräldrar begärt befrielse för sina barn från skolans religionsundervisning. Jag tror att jag kan anknyta till vad senastsade; det kommer att bli en växande opinion för den här saken. Skolanskall ju stå i hemmens tjänst. Föräldrarna har i första hand ansvaret för sinabarns fostran, 1 ett av våra grannländer har detta uttryckts så att Bidrag till driften av grundskolor m. m. skolankallas "hemmets förlängda arm". Föräldrarna lämnar över en del avsitt föräldraansvar och sin fostrarplikt till skolan. Det är helt givet att deinte kan lämna över detta ansvar till andra än tUl dem som utför sitt värv iöverensstämmelse med föräldrarnas vilja och övertygelse. För kristna föräldrargäller det då särskilt religionskunskapen. De föräldrar som är kristnabekännare uppfattar sitt ansvar för barnens fostran som en kallelse.Därför är det deras plikt att fostra barnen åt sin uppdragsgivare. De har ingetval. De måste i hemmet utföra sin kallelse så långt det går, och i den skoladit de sänder sina barn önskar de att samma principer skall förverkligas ochsamma normer gälla som i hemmet. Detta är fullt förståeligt. Det stämmer medreligionsfrihetens krav. Men går barnen i i en skola, som enligt mängaföräldrars uppfattning genom sina läromedel och på annat sätt ger enundervisning som står i konflikt med den undervisning som ges i hemmet ochförsamlingen. Kyrkor och församlingar skall ta större ansvar för barnensundervisning, sades det i debatten under punkten 1, och det är väl riktigt. Menom kyrkor och församlingar försöker sköta undervisningen enligt sin bekännelseoch enligt , men barnen måste vara med i den obligatoriskareligionsundervisningen, som strider mot den undervisning som ges i kyrkan ochhemmen, måste det bli en självklar följd att föräldrarna anser det vara bättreatt barnen inte deltar i skolans religionskunskapsundervisning utan att barneni stället får en undervisning, som stämmer med den tro och den bekännelse somföräldrarna har rätt att meddela sina barn. Jag tycker att ett sådant krav ärlegitimt. Därför har vi som sagt i motionen begärt en utredning och föreslagitatt befrielse från religionsundervisning i också skall kunna kommai fråga för andra än dem som tillhör främmande religioner. Vi vet också att kunskapen i och kunskapen ikristen tro avtar på ett katastrofalt sätt i vårt folk. Det som t. ex. ilitteraturen är hämtat från eller anknyter till på något sätt ärhelt oförståeligt för ungdomen , och den som ser detta och som önskar atthan kunde få ge barnen en bättre undervisning i detta avseende anser att barnenskall slippa en undervisning som sätter i fråga. Jag har här med mig SOU1971 ;91 som vi talade om vid punkten 3. Där finns en bilaga 8 med ämnet:"Vilka krav har man rätt att ställa på läroböcker i religionskunskap förgrundskolan?" och med fyra författarnamn. Det är mycket intressanta sakersom redovisas där, och jag kan i stort hålla med om vad som sägs fram tillpunkten 8.2.2 i betänkandet, där man kommer in på den gammaltestamentligavärldsbilden om historien, om undren i , om Gudstron. Därredovisas bara uppfattningar om Biblen som är helt orimliga, enligt centralkristen uppfattning, framför allt om man menar att själv skall kommatill tals, om man alltså inte skall rätta och kommentera ochpåvisa felaktigheter i den utan låta själv tala som det står så vackerttidigare och som vi måste anse vara riktigt. När man då från det håll där manbegärt befrielse från religionsundervisningen finner att kritiseras, attGudstron kritiseras, att undren i kritiseras, att bibliskahistorien framställs som myter och sagor till stor del, då anser man detsjälvklart bättre att barnen slipper delta i en sådan undervisning.