prot · FV0937 · 1972-12-31 00:00:00 — Utskottet fömtsätter utt, om det visar sig lämpligt förutt möjliggöra summunsättningar, undantag även skall kunna medges frän vud somföreskrivits i registeruppläggningskungörelsen om truktnumns längd. Mun hudebegränsut det till 20 bokstäver, men säger luntmäteristyrelsen att man iundantag kun gå med på ända upp tiU 40 bokstäver. Då blir det möjligt attkombinera ett sockennamn med t. ex. ett traktnamn för att klara bägge namnen omman anser det särskilt värdefullt. Som jag inledningsvis framhöll är det lantmäteristyrelsensom fattar slutgUtigt beslut om traktnamn och traktindelning i ett nyttfastighetsregister. I detta sammanhang fömtsätter utskottet att innan dettabeslut fattas överläggningar ägt mm meUan lantmäteristyrelsen och riksantikvarieämbeteti syfte utt i största möjliga utsträckning och i gott samförstånd bevarakulturvärdena i befintUga registerbeteckningsnamn. Det bör därför finnas uniedning utt untu utt motionärernusintresse i ullt väsentligt skulle kunnu tillgodoses utun någon riksdugensvidure åtgärd. Jug ber utt få yrku bifull till utskottets hemställun. HerrWENNERFORS (m): Det sägs utt vi i riksdugen upprepur vud som redantidigare har sagts. Det är väl tyvärr sä att den kritiken mot oss kan varariktig. skaU jag inte falla i den gropen igen. Vud den ärude utskottsord förund en sugt vur nämligen i huvudsuk vad jug hude tänkt frumhåUu.Därför viU jug understryku dettu och enbart göru tiUägget från min bänk att denuppgift som lämnades av några talare att det kommer att försvinna i numn fuktiskt är fel. Visserligen kommer numnen bort ur själva fastighetsduturegistret-om än inte i den utsträckning som nämndes men namnen försvinner inte. Somangetts i utskottets betänkande finns det möjligheter att anteckna namnet ifastighetskorten. Således kan man till och med spetsa till det och säga att inganamn kommer att försvinna. Detta är,herr talman, vad jag fann anledning att tiUägga. Det är ogörligt att låta det sista påståendetstå oemotsagt. Vi har helu tiden rört oss med frågun huruvida namnenförsvinner ur fastighetsregistret. På den punkten har ingenting inträffat somgör det troligt att våra tidigare lämnade uppgifter är oriktiga. Sedun är detuppenburt utt namnen på andra sätt kan bevaras åt framtiden. Den härmöjligheten utt dubbeltecknu hur icke funnits tidigare, men jag hoppas att denkommer att finnas i fortsättningen, pä grundval av det samråd som har skett ochdet enhälliga uttalande som har gjorts och som har redogjortför. Det finns anledning tro att om inte denna behandling tillföHd av de här lämnade motionerna ägt mm hade det blivit så, som vi tidigare imotionerna har redovisat, att ett stort antal hävdvunna och angelägna namn hadeförsvunnit ur fastighetsregisterbeteckningarna och därmed också ganska snabbtur allmänt bruk. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan företas tUl avgörande punktvis.Under punkten 1 ställes proposition först beträffande motionerna nr 284 iförevarande del och därefter beträffande utskottets hemställan i övrigtunderpunkten 1. Motionen nr 284 i förevarande del Propositioner gavs pä bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 284 i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvp.rud. Utskottets hemställan i övrigt BiföUs. Utskottets hemställun bifölls. Anslag till , m. m. § 19 Anslag till , m. m. Föredrogs civUutskottets betänkandenr 5 i uniedning uv Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjorda framstäUning omunslug för /73 tUl , m. m.,jämte motion. Maj:t hade i propositionen1972:1 bU. 4 föreslagit att tUl ett förslagsanslag av . I dettu summunhung hade utskottetbehandlat motionen 1972:284 uv m. fl. (m, s, c, fp) vuri, såvitt nuvur i frågu, hemställts att riksdugen hos Kungl. a. om en översyn av riktlinjerna och kostnaderna för bl.a. fastighets registrets överförande till data, b. att pågående försöksverksamhet i avvaktan pä resultatetav den begärda utredningen begränsades. 1. att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:284 i vad den inte behandlats i annat sammanhang, 2. att riksdagentUl unvisude ett förslugsunslug uv 10 350 000kronor. Det är väl helt klurt att det för ullu, somhar besvärat sig med att sätta sig in i dessa frågor i allmänhet, och förfackmännen på området i synnerhet ter sig helt fascinerande med en databank sominnehåUer ett centralt fastighetsregister och ett centralt inskrivningsregister.Förutom att det ger möjlighet tUl en rationeUare ajourhällning av dessaregister ger det också de myndigheter som utnyttjar registren en möjlighet attefter tryckning på nägru tangenter praktiskt tuget ögon-bUckUgen på enTV-monitors mtu läsu uv en mängd och alla relevanta uppgifterom en viss fastighet som man för tUlfället har anledning utt syssla med. Där kommer att finnas, fömtom fastighetens numn och registerbeteckning, ureuler, rättigheter och andelar i samfälligheter, belastningar i form av servitut m. m., fiskerättsförhäUanden, ägares namn, lagfartsdatum, inteckningsförhåUanden och en hel del andra uppgifter. Det är som jag sade inledningsvis utomordentligtfascinerande att tänka sig ett sådant system genomfört och i funktion. Och detskulle utan tvivel komma att vara till mycket stor nytta. Men när ett förslugom en reform av denna urt föreläggs - och det skedde ju 1968 måsteriksdagen försöka göra en vägnuig av denna nytta mot kostnadema för reformens genomförande och upprätthåUande. Jag minns väl att riksdag, åtminstone vi som hade meru direkt unknytning tiU dessu förhållunden, gjorde en sådan bedömning på de förutsättningar som Kungl. Maj:t i statsverkspropositionen gav . - fyru år senare - är det ingen överdrift att säga attde förutsättningarna var felaktigu. Därmed är inte sagt att vi skall stoppadettu projekt eller att vi inte skulle hu untugit det, om vi hude huft riktiga uppgifter.Det är baru ett enkelt konstaterande av att de fömtsättningar som riksdugenhade utt grunda sitt beslut på 1968 vur feluktigu. Jag säger dettu med eftertryck, eftersom civUutskottet idet betänkande som vi behundlude, nr 4, hur sagt: "Inte heller kan1968 års riksdag anses ha grundat sitt beslut om riktlinjer förfastighetsregistreringen på felaktiga förutsättningar." Jo, herr talman,det var just det vi råkade göra, beroende på ofuUständiga och felaktigauppgifter från regeringen. Det är det som är beklagligt, ty hela projektetkommer i dålig dager när det nu visar sig att verkligheten inte alls stämmermed de förutsättningar som angavs 1968. Det sades t. ex. pä s. 12 i bilaga 4tUl statsverkspropositionen 1968: "Arbetet med att lägga upp det nyaregistret beräknas kräva tre är." har förflutit, och denverksamhet som bedrivits har naturligtvis varit utomordentligt ambitiös,plUcttrogen och fylld av förnämliga insatser, men man har inte kommit överförsöksstadiet. Det nämndes också vad projektet skulle komma att kosta.Herr har i samband med behandlingen av det föregående ärendet lämnut enmängd siffemppgifter frumför uUt rörunde kostnudema, och jag skall inte upprepadem, även om jag genom att underlåta detta gör utskottets ärade ordförandebesviken - han har ju aviserat att han på denna punkt skulle gå i svaromål medanledning av dessa uppgifter. Jag kan emellertid inte underlåta att nämnu ettpar uppgifter. Lika felaktig som fömtsättningen i 1968 årsstatsverksproposition var, att det skuUe komma att ta att lägga upp detnya registret, har uppgiften utt detta skuUe kostu 7,5 mUjoner kronor visat sigvara. Hur felaktig den uppgiften var frumgår ju redun uv det förhållunde somcivilutskottet i det betänkunde vi nu behandlar självt har angivit, nämligenutt t. o. m. /72 har unvisut , menockså uv det fuktum att man i innevarande års statsverksproposition begärytterligare 10,36 miHoner kronor. är det sant, att rUcsdag på förslag frånKungl. Maj:t i det årets statsverksproposition beslöt att ADB-systemet skuUeinföras också på inskrivningsväsendets område. Detta innebär självfallet enväsentlig förändring. Det blev härigenom en åtskUligt mera kompHcerad försöksverksamhetoch ett betydligt större urbete med omläggningens genomförunde. 1970 årsriksdug fick icke några som helst siffror på vud det skulle kostu. Riksdagensvalde ändå försluget, vilket jag inte har anledning att känna någru obehuginför, eftersom jug det året inte var ledamot av . RUcsdugen föreludesdock ett förslug om en väsentlig utökning av program utan att Kungl.Maj:t med ett ord angav vad detta skulle komma att kosta. I årets proposition begär mun nu ytteriigare 10,36 miHonerkronor, och mun är dä uppe i 35 miHoner, vilket skuU jämföras med de 7,5miHoner som man uppgav . 1 propositionen finns heller ingensom helst uppgift om när omläggningen kan beräknas vara genomförd. Jag delarutskottets ordförandes förhoppning att det skall ske snubbt. Tyvärr kun jag inte tro utt det kommer att ske så snabbt.Av en tUl regeringen överlämnad utvärderingspromemoria, som är daterad den 20 Anslag tiU , m. m. Anslag till , m. m. oktober och undertecknad av verkschefen tUlsammans med en konsult, kan man draslutsatsen att det kommer att dröja innan omläggningen är klar.Vi vet naturligtvis inte ens om det håller, men man kan ju hoppus. I summa promemoria finns det prognoser rörundekostnudsutveckling-en för åren frumöver t. o. m. /76. De totulakostnaderna fram t. o. m. det året beräknas bli 92 miHoner kronor. Vaqe gångman ser sådana siffror och tar dem i sin mun har man anledning att erinra sigde 7,5 miHonerna , det belopp som vi hade att ta ställning till dengängen dä vi bedömde reformens värde. Och det är klart att det kommer att kostamycket mera. Det är åtskiUiga år från /76, tUl vilket de 92miHonema hänför sig, till dess reformen är färdig. Lika klart är att detdärutöver tUlkommer en massa kostnader. Vad den nya registerkartan går på harjag ingen aning om, och naturligtvis kommer en mängd statliga verk som använderden här mängden data att behöva göra omläggningar, som innebär införande av denya registerbeteckningarna. Självfallet belastas också enskUda företag, t. ex.banker och försäkringsbolag. Jag är angelägen om att framhålla att trots allt dettavill jag inte säga att man inte bör genomföra reformen. Jag tycker på ett uppseendeväckande sätt har bringats att ta stäUning tUl , viktig och mycket dyrbar fräga pä feluktigu förutsättningur. Det är dettajag vill kritisera, och den kritiken riktar sig självfaUet mot regeringen. Detär uppseendeväckande utt trots utt mun hur hafttillgång tiU utvärderingspromemorian uv inte med ett ordi stutsverkspropositionen tulur om detta för årets riksdug. Skall riksdagenfinna sig i en sådun nonchulunt behundling? Det är nuturligtvis liku uppseendeväckande attfinansdepartementet, där det sker en kritisk granskning av ämbetsverkensäskanden finunsministem hur inför nästu budgetår berömt sig uv utt hu pmtutner äskundenu med 3 miHarder kronor, vilket är ett högst avsevärt belopp intehar upptäckt utt det som sker inte på minstu sätt överensstämmer med detriksdugsbeslut som en gång futtudes. Det hude väl vurit lämpligt utt nägonskurpögd person i finunsdepurtementet hude fäst finansministerns uppmärksamhetpä dettu och frumställt det enklu men sjulvkluru kruvet att måsteupplysas om utt dennu reform, hur ungelägen och bru den än må vuru, inte påminsta sätt kommer att föHa de ekonomiska ritningar som fanns att ta ställningtill den enda gång som sådana hur förelugts riksdugen, nämligen 1968. När verkligheten uppvisur så storu uvvikelser från defömtsättningur som förelåg 1968, då har riksdugen verkligen uniedning uttprotestera och förebrå regeringen utt den inte har handlat med tiUböriigrespekt för riksdugen. Hur har man fört bakom Huset. Den kritiken riktur sig självfullet inte mot verket ochinte mot utskottet utun enbart mot Kungl. Maj;ts regering, och den föranledermig utt yrku bifull till punkternu 1 och 3 i motionen 284, dur kruv frumställsom en översyn uv riktlinjernu och kostnudernu för bl. u. fastighetsregistretsöverförande tiU data och utt den pågående försöksverksumheten i uwuktan påresultatet av den begärda utredningen begränsas. Det är ett mycket rimligt, mycket måttfullt och myckethovsamt yrkande. Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att det icke innebärnågot yrkande om sänkning uv det unslug som stutsverkspropositionen föreslårför verksumheten nästu budgetär utun enburt dennu översyn i uvvuktun på att munkun få en mera vederhäftig grund utt fattu beslut på här i riksdugen om denfortsuttu verksamheten. Först en fråga till . Varfördeltog inte i utskottets behandling uv dettu ärende? Det bordeherr som suppleunt i utskottet huft alla möjligheter utt göru. Jugtror utt det hude vurit värdefuUt för utskottet, ulldeles speciellt i dettufull, eftersom är något uv en expert, hun är ju luntmäture. - Viär visserligen rikt utmstade med expertis på detta område i utskottet. Vi haren lantmätare till, som till och med är överluntmäture och som biträtt betänkundet. Helu uppläggningen uv dennu frågu jug vänder mig nu iförsta hund tUl - bygger på gunsku lösa antaganden; i varie faUgäller dettu en hel del uv de påståenden man gör om ekonomin. I motionen nämner en luntmäture Lurs ,, som uuktoritet. Denne hur genom en urtikeli Gotlunds Allehundu framhåUit en hel del olyckliga konsekvenser med enövergång till det nya fastighetsregistret. Samma artikel har ocksä varit infördi . De påståenden, som lantmätare gjort hur bemöttsuv undru experter pä dettu område, och det skulle väl också, för utt plucerukyrkan mitt i byn, ha funnits anledning att läsa vad de hur att säga. Jag vill i detta summunhung erinru om utt mun 1968 sudeutt reformen skulle kostu 7,5 miHoner kronor, men så jämför mun de siffror somdet nu är fråga om med dem som presenterades 1968. Dä glömmer man bort attriksdugen 1970 beslöt att genomföra även en inskrivningsregisterreform, och i1971 års statsverksproposition förklarades att en reform av fastighets- ochinskrivningsregistren, byggd på ADB-teknik, kan samordnas. Denna samordningmedförde utt meru komplicerade system måste utprovas, och dä ändrades givetviskostnadsbilden. Ätt kostnadsbilden ändrades beror ulltsä helt enkelt påriksdagens ställningstugunde 1970. Vi kun inte utgå ifrån utt de siffror somunguvs 1968 fortfurunde skull vara gällande, när man utvidgar detta register,dutubunken, till utt omfuttu även helu inskrivningsområdet. Det skulle varu frestande utt citeru en hel del uv debemötunden som görs i uv dessu experter, men jag skull intetröttu kummuren med det. Jug skull buru unföru ett pur citat ur ett inlägg avBo Linden, chef för inskrivningsregisterenheten i län, som ju ärprovområde för denna verksamhet. Genom att man nu samordnarfastighetsregistrering och inskrivningsregistrering blir naturligtvis arbetetoändligt mycket mer komplicerat och det behövs så utt sägu andru system, somgivetvis blir kostsummure. "kommer utt, successivt som detkan tas i bruk, skapa möjligheter för ett rationellt utnyttjande avinformation inom Anslag tiU , m. m. Anslag tiU , m. m. Man kan bara peka pä sådana områden som fastighetsvärdering,kreditväsen, byggnadsverksamhet, markexploatering, fastighetsbildning samt på - samhällsplanering på skilda nivåer. Under den försöksverksamhet somhittills bedrivits i län har fastighetsdatabankensanvändningsmöjligheter bl. a. inom inskrivningsväsendet närmare studerats.Resultaten är mycket lovande. Det avancerade utnyttjandet av ADB-teknik ihandläggning och beslutsprocess kommer utan tvekan att revolutionera detudministrutivu arbetet och åstadkomma betydande rationaliseringseffekter samten effektivisering av förvaltningen." Så säger alltså en person som har prövat systemet. Sedanger hun ett hårt omdöme om lantmätare , på vars argument bygger - och även i rätt stor utsträckning yrkanden,skulle jag tro. "Att en person, såsom skett i artikeln, uttalar sig ifrågor som ligger klart utanför - och vida över - hans eget kompetensområde äri hög grad betänkligt. Resultatet är i detta fall rent beklämmande." Jug vill inte utnämnu mig till skiHedomure mellan dem;båda är ju lantmäteriutbildade, och det är givetvis svårt för en lekman attavgöra vad som är riktigt i detta fall. Men en person som under ansvar harprövat metoden, torde dock få tillmätas ett visst bevisvärde, föreställer jagmig åtminstone. I en annan artikel redogör man också för dekostnadsberäkningur som har rört sig med, och man underkänner också vadhan påstår i det sammanhanget. Jag delar givetvis uppfattning att det äraU anledning att med stor uppmärksamhet föHa den fortsatta utvecklingen pådetta område. Verksamheten kommer att bli kostnadskrävande, och det gällergivetvis att försöka hålla kostnaderna under kontroll. Inom utskottet säger viockså: "Kostnaderna för genomförandet av reformerna uvfastighetsregistrering och inskrivningsväsende är uppenbarligen svåru uttöverblicka i dettu skede uv försöksverksumheten. Utskottet hur dock förutsuttatt en översiktlig, preliminär kulkyl läggs fram för och utan attavvakta ett senare definitivt finansieringsförslug. Skäl finns inte utt nubegränsa pågående arbete med hänsyn härtill." Arbetet är i full gång. har uttrycktönskemål om att det skall ske i snabb takt. Han tycker att det skallgenomföras, och utskottet säger också ifrån att vi vUl ha en preliminär kalkylför att kunna följa utvecklmgen på detta område. Jag tycker inte att vi i dethär fallet skiHer oss så förfärligt mycket i slutbedömningen, ochutskottet. Det pågår ju en försöksverksamhet i län somsuccessivt utvecklas, och man har allu möjligheter att följa den steg för stegframöver. Olika kommittéer är i gång för att utvärdera det som inte är bra isumband med den här reformen. Enligt vad jag förstår föHs verksamheten med uppmärksamhet som vi kan hu rätt att kräva från sidu. Jag ber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. HerrTURESSON (m); Utskottets ordförande nästan förebrådde migför att jag inte hade deltagit i civilutskottets behandling av det här ärendet,och han hade djärvheten att säga att jag självfaUet hade haft tUlfälle att göradet. Hur kan utskottets ärade ordförande veta det? Visst har jag rätt att varanärvarande, visst har jag möjlighet att som suppleant få träda till bordet mednägon av de ordinarie ledamötemas medgivande men som väl kännertill sammanträder 16 utskott på samma tider, och jag är så bunden avmin placering i ett annut utskott utt jag praktiskt tuget aldrig har tillfäUeatt lämna det detta av skäl som jag inte skall redogöra för här men som jaggärna skall informera om oss emellan. säger att påståendena om de ekonomiskaförhåUandena som jag hade berättat om är löst gmndade. Jag kan inte håUamed 'om det. Jag har inte använt andra data av ekonomisk nutur än de mycketspursumma, ulltför sparsamma uppgifter som regerigen har behagat serverariksdagen i de propositioner det gäUer och de ekonomiska data som finns iverkschefens utvärderingspromemoria av , vilken, som jagsude, är överlämnud tUl regeringen. Därifrån har jag hämtat mina uppgifter. Omherr Grebäck har drömt något om att jag har haft några andra informationskäUor,så får det stå för räkning. De uppgifter jag har lämnat kan herrGrebäck själv läsa på de ställen som jag nu har angivit. Jag glömde alls inte bort att riksdag fattade ettbeslut om att inskrivningsväsendet skulle in i den här reformen; jag nämnde detnämligen i mitt första inlägg. Jug är medveten om att det innebär att andra ochdyrbara system måste användas, men fick ju inte veta det 1970. Kungl.Maj:t behagade inte tala om det för , trots att det innebär tiotalsmiljoner kronors utgifter. Det är det jag finner otiUfredsställande, det ärdärför jug har riktat den här kritiken mot och motfinansdepartementet för att man inte hur hållit riksdugen underrättud om vudsom sker. Anslag till , m. m. överläggningen var härmed slutad. Propositioner guvs pä bifall tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 284 i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 5punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 284 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter hu röstut för ju-propositionen. fri gränsöverfart vid svenskfinska gränsen iTornedalen rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparut. Dennu omröstning guv föHunderesultat; Pä förslag uv herr tredje vicetulmunnen beslöt kummuren uppskjutu behundlingen av återstående på dagensföredragningslista upptagna utskottsbetänkanden tUl ett senare sammanträde. § 20 Ang. fri gränsöverfart vid svensk-finska gränsen iTomedalen Herr finansministern erhöllordet för att besvaru () frumställduinterpellation, nr 34, tiU herr inrikesministern, och anförde: har med hänvisning tUl rekommendution i ärendet frågut inrikesministern när beslut om frigränsöverfart vid svensk-finska gränsen i kan förväntas. Frågan haröverlämnats tiU mig för besvarande. Som och regeringar meddelat inför dess senuste session i hur representunter förregeringarna kommit överens om en liberalisering avgränsövergångsbestämmelserna. De nya reglerna, som kommer att träda i kraft den1 , innebär att i princip fri gränsövergäng medges där det finns har också med detta för sin del ansett frägan slutbehandlad. Jag ber att få tacka finunsministern för svuret på mininterpellution. Alla hur sig kunske inte bekunt utt det sedun gammalt iTomedalen det gällde i aUu full frum tiU harvaritganska Hberala vUlkor för gränsbefolkningen utt göru besök på bådu sidor omgränsen. Men i och med förstu världskriget fick vi puss och restriktioner, ochdet var på ett fåtul ställen mun hade möjlighet utt komma över gränsen. Det gjordes försök att liberalisera dettu,men det föll i och med att vi ånyo fick krigsförhållanden. Men har tagit upp dettu, att mun borde ge gränsbefolkningen större möjligheteratt göru besök på ömse sidor gränsen utan utt gå de uv fastställdapassagerna, som kan innebära att det är åtskilligu mU tUl broaroch gränsövergångar. Om man kunde få en lättnad i detta skulle det betydamycket rent personligt för mänga människor särskilt de äldre som kanskeinte har tillgång till bil; man skulle få mycket större möjligheter att besökasina grannar och släktingar på bådu sidor om gränsen. Vi hälsur därför med tillfredsställelse utt man kan komma tUlbukutiU den gumla ordningen. Det vittnar om att förhållandena vid den finsk-svenskagränsen är sädana att de som bor och bygger där får dessa rättigheter. Jag hoppas också att den praktiska tUlämpningen bUr sådan- reglerna skall ju träda i kraft - att det inte uppstår några störresvårigheter och att mun inte behöver göru nägon särskild anmälan. Allu vet juutt det är ett livligt utbyte på båda sidor om gränsen. Man hur ocksåmöjligheter utt tuUfritt ta med sig vuror för , och det kan sägas uttdet är plånboken som bestämmer om mun skull kommu över gränsen - det skallmycket tUl för att mun skull köpu vuror för den summun. Gränsborna går hellerinte över gränsen enbart för att handla, utan det är släktförbindelser ochmycket annat som gör att man har behov UV utt besöku vurundru. Det vore lämpligt utt höra , som komtill 1967, om hur reglerna i praktiken skall tillämpus. Där är ju regeringenföreträdd genom , och vidare finns där generaldirektörOlsson i , som mycket väl känner de nordiska förhållandena. Jag hoppas som sagt att den praktiska tillämpningen blirsädan att syftet med de nya reglerna förverkligas, så att vi äter kan få låtmig säga sådana mera mänskliga förhållanden vid den finsk-svenska gränsen somdet av gammal hävd varit. Än engång: Tack för svaret! Ang. incidentberedskapen vid rikets gränser Överläggningen var härmed slutad. §21 Ang. incidentberedskapen vid rikets gränser Herr försvarsministern erhöll ordet för attbesvara i (m) framställda interpellation, nr37, och anförde: i har bett mig redogöraför omfattningen av den nuvarande svenska incidentberedskapen.