prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — Såvitt jug förstår bör det under 1970-tulet finnus ett positivtsumbund meUun den mindre företagsverksamheten och ett växunde behov uvregionulpolitisku åtgärder. En sådan utveckling kun dessutom medverku till ettindustriellt nyskapande inom denna del av näringslivet. I näringsutskottetsbetänkande nr 11 behundlas det statligu udministrutionsbidraget tUl företugurföreningurnuoch det uktuella lånestödet. I jämförelse med tidigare anslagssummor framgår bl. a.föHunde: Stutens bidrug tUl företugurföreningurnu hur i årets proposition höjtsfrån 8,5 miljoner tUl 10 miHoner kronor. /69 unslogs 5 mUjonerkronor tUl administrationsbidrag. 1969/70 var anslaget 5,8 miHoner kronor,1970/71 var ansluget 7,5 miHoner kronor, 1971/72, ulltså innevarunde budgetår,är unsluget 8,5 miHoner kronor, och /73 föreslås summan höjd tiU 10miHoner kronor. Av denna siffemppräkning frumgår att det sketten icke oväsentlig höjning uv unslugsbeloppen under den ungivnu tidsperioden.Det är inte minst mot dennu bukgrund som utskottet utun någru som helstsvårigheter kunnut biträda departementschefens förslag. Här har dock väcktsmotioner om högre unslugsbelopp, och som motiv härför hur man i motionernu bl.a. pekat på företugurföreningurnus ökude insutser vid rådgivning i ekonomiskaoch produktionstekniska frågor samt vid medverkan vid produktutveckling ochmarknadsföring. Ja, det är riktigt, i , attfolkpartiet i sin motion föreslog 15 mUjoner kronor till administrationsbidrag,och jag kan också nämna att med hänsyn tUl det ansträngda budgetläget kunde demotionärer som står bakom centerpartimotionen inte tänka sig att höja anslagettUl mer än 12 miHoner kronor. Det var alltså två skUda bud. I reservationen 1hur mittenpurtiernus utskottsledamöter och en moderat blivit ense om attföreslå 13 mUjoner kronor. I förhållande tiU utgångsbudet hur då huns purtivänner gunsku kruftigt fått sänku sin purtimotions kruv påekonomiskt stöd tiU föreningurnu. Som föHdUV kompromissen som innebär ett ökut unslugsbelopp hur då centerpartisternamedverkat till att försämra det redun förut unsträngdu budgetläget. Jug hur buru velut peku på detta eftersom att gick ut med en begäran om 16 miHonerkronor. Jag fick närmast det intrycket utt för utt vara positivt inställd tillföretagarföreningarnas verksamhet borde man så utt säga hu uccepterut detbeloppet. Vurken folkpurtiet eller gick fram med försluget utande hade skUda belopp. Så har man då stunnut vid 13 mUjoner kronor. Jag vill hävda att med tunke på de unslugsförstärkningursom skett kan man inte med fog påstå att regeringen,inrikesministern eller utskottet har vurit negutivt inställdu till företugurföreningurnusverksamhet. I reservutionen 2 hemställer reservunterna utt Kungl.Muj:t låter undersöku möjligheterna tUl en utvidgning av företagarföreningarnasrådgivningsverksamhet, där den s. k. förstärkta rådgivningen med grupper avtekniker och ekonomer intar en framträdande plats. Jag vill bara hänvisa tillatt det tidigare framförts mycket kritiska synpunkter pä de tankegångar somkommit till uttryck i motionen. Jag har ingen anledning att upprepu dem, jughur buru noterut dem i det protokoll som jug tidigure gått igenom. Utskottet vill gärnu framhåUu att de ökade anslagen tillförtugurföre-ningurnu bör kunna ge möjligheter till en successiv utbyggnad avkvalificerade rådgivande insutser, men enligt vår mening kommer dennautveckling att medverka till en vidgad och bättre informution även vidföretugens beslutfuttunde. TUl dettu kommer utt utskottet inte nu vill vuru medom någon ändring uv de grundläggunde riktlinjernu för företugurföreningurnusverksumhet. Dettu innebär utt derus rådgivnings-och konsultverksumhet inte skuUfinunsieras genom udministrutions-bidrugen utun skull vura självbärande. I övrigt räknar utskottet med att de synpunkter som förtsfrum i motionen tas upp till behandling av delegationen för de mindre ochmedelstora företugen, utun utt någon särskild åtgärd vidtus från riksdugenssidu. Det framgår av pressuppgifter att man arbetargunsku uktivt inom dennu delegution. Vid en företugurdug i förklurudedelegutionens ordförunde utt mun inom depurtementet urbetur medförslug som syftur till utt regionult förstärku företugurföreningurnu, och utten rud orgun som t. ex. Sifu, STU och stutens provningsanstult viu justföretagarföreningurnu kun ge erforderligu speciulkunskuper tUl den mindreindustrin. Efter fullbordundet av dettu arbete i departementet bör man kunnuräknu med en fortsatt förstärkning av företagarföreningarnas verksumhet. säger i utt det baru hur pågåtten rud utredningar men inte blivit nugot som helst resultat uv deras arbete.Det vur nog att ta till något i överkant. Jag skulle kunna räknu upp en mängdpropositioner som hur lämnuts i unslutning till de mindre och medelstoruföretugens problem. Såvitt vi nu skull urbeta som det hur blivit kutym. Bidrag tiU företagareföreningar m. Bidrag till företagareföreningar m. såatt mun först gör utredningen och sedun lägger frum förslugen, ser jug deturbete som dennu delegution utför som värdefullt for kommunde insutser för demindre och medelstoru företugen i vårt lund. Med dettu ber jug att få yrka bifalltUl utskottets hemställun på sumtligu punkter. Under dettu anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i (fp); Jag vet inte vilken konklusion jag skall draav vad säger angående vär positiva inställning till företugurföreningurnu.Han vUl göra gällunde utt eftersom vi icke yrkade på 16 midoner skulle vi intevara,positiva. Sedun säger hun: Vi från sociuldemokrutiskt håll är positiva,för vi går pä departementschefens förslug som ger 10 mUjoner. Jug har litetsvårt att följa med här när det gäller vilken som är positiv eller negativ. Jaghar över huvud tuget inte gett nägon negutiv bild av någons instäUning, men jughar sagt att jag tycker att förståelsen för de mindre företugen och derusproblem inte ulltid har varit så påtaglig. skall vi hu i minnet när det gällerföretugurföreningurnus ökude udministrutionsbidrug, att 1968 fick de nyuuppgifter och därför räknudes udministrutionsbidruget upp. Vi skull också huklart för oss att om inte landstingen gav det stöd som de verkligen ger - ochdet är rätt stort skulle företagarföreningarna inte kunnu kluru sinuuppgifter. De hur ju också fått en vidgning av administrationsbidraget bl. a.för uppfödning uv lokaliseringslån. Det är alldeles riktigt, herr tulmun, som , att summu tunkegångur som vi hur huft i motionernu frumfördeplunerings-chefen i industridepartementet i . Hanunderströk just utt mun behöver förstärku det regionala orgun som företagarföreningarnautgör i länen, och det tycker vi är riktigt. Han nämnde ocksä en rad frågor därdet behövs en särskUd expertkunskup. Företugarföreningarna skall vara självbärande när detgäller rådgivningsverksamheten, men det går ju inte alla gånger. Vi vet attdet inte går att få betalt för de här brundkårsutryckningurnu. Det är detfuktisku förhållande som vi har. Hur gärna mun än skulle viHu tu ut fullersättning för de här insatserna kan mun inte göru det, utan de blir enbelustning på de udministrutivu kostnudernu som föreningen fär tu uv de pengursom administrationsbidruget från staten och landstingsstödet ger. tursedun upp reservutionen 2, som bygger på en motion av i Tvärålundm. har ju tidigure uttulut sig mycket positivt just om denhär rådgivningsgruppen. Utun tvivel kommer den formen uv rådgivningsverksumhetutt bli mer och :nier uktuell ju längre vi kommer fram . HerrBLOMKVIST (s): Det var faktiskt värdefullt att herrAndersson i uttalade att det inte var med beloppens storlek man kundevisa hur positivtinställd man vur tUl företugurföreningurnu, utun utt hun ändå insåg att detfinns gränser när det gäller att anvisa medel. Jag hävdar fortfurunde utt genomden utveckling som skett i frågu om det ekonomisku stödet tillföretugurföreningurnu hur regeringen visut utt mun hur huft ett positivtintresse uv dessu föreningurs verksumhet. Sedun fick jug närmust det intrycket uv då han nämnde att företugurföreningurnu vid sidun om det stutligustödet även fick bidrug från lundstinget, att ansåg utt detborde ha vurit en självklar uppgift för staten att även ta den kostnaden. Om nu de här uppgifterna som jag har fått fram är riktiguså ger landstingen 6,6 miHoner kronor till företagarföreningarna. Jag ser deltusom en viktig uppgift, för då får mun den förunkring i länet som är såbetydelsefull när det gäller den verksumheten. Ur min synpunkt finns detuniedning utt uttulu den förhoppningen utt även lundstingen kommer utt ökuanslagen till företugurföreningarna. I övrigtber jag att få yrka bifall till utskottets hemstäUan. Bidrag till företagareföreningar m. i (fp) kort genmäle; Jug tycker inte uttherr och min uppfattning skiHer sig när det gäller landstingensinsats. Även jag tycker att det är en mycket positiv insats, och det ärsjälvfallet utt lundstingen, eftersom de utser styrelserepresentunter, både vUlhu insyn i och finner stort stöd i den regionulu verksumheten när det gällerutt lokuliseru företug och förbättru för företugen i länet. Det är en självklaruppgift som landstingen hur tugit på sig, och i det uvseendet skiHer sig ulltsåinte våra uppfattningar på något sätt. HerrNILSSON i (c); Jug begärde ordet i uniedning uvherr Blomkvistsinlägg. Hun menur utt det stutsbidrag som föreslås är beviset för att statenär positiv. 1 och för sig kun det ju inte vuru något fel utt påstå dettu. Låtmig emellertid tu ett exempel från nritt hemlän, . Lundstinget ärdär den största bidrugsgivuren. skulle enligt lundstingetsoch även min uppfuttning inte kunnu utföru ens de nödvändiguste uppgifternuutun utt lundstinget på dettu sätt lämnude ett mycket stort bidrug tilludministrutionskostnudernu. Därutöver hur lundstinget bidrugit ytterligure med s. k.särskildu lånemedel, som företugurföreningen hur önskut sig och som lundstingetunser vuru nödvändigu för utt möjliggöru bl. u. den rådgivningsverksumhet somjug har uktuuliserut i min motion. I områden som hur en inte så väl utvecklud industrielltrudition är just dessu rådgivningsgrupper en i vissu full nödvändigförutsättning för utt företug skuU kunnu gå en lyckUg frumtid till mötes ochäven för utt mun skull kunnu undvika onödiga olyckor. Jag vill påstå att detfinns verkligt tråkiga exempel på hur företag hur gått omkull därför uttföretuget inom sig inte hur huft de kvuliteter som vi hur pekut på i vårmotion. Såsom i tidigure hur frumhållit ärdet mångu mindre företug där mun hur godu idéer och en god företugsledning mendär inte kupuciteten, frumför allt i frågu om produktutveckling och Bidrag till företagareföreningar m. udministration,räcker till för att företaget skull kunnu växu på ett nuturligt och stubiltsätt för de unställdu och för företugets frumtid. säger utt vissu kritisku synpunkter hurfrumförts mot dennu idé. Ju, vud jug minns är det sedun sist, närmoderuternu framförde vissa kritiska synpunkter - enligt min meningkonservativa och otidsenliga synpunkter. De argumenten tar nu sina. Jag tror att måste ändra sig , om man justi områden med svag industriell utveckling vill bygga på en expansion inom denmindre företagsamheten. Jag har personlig erfarenhet av att närlokaliseringsärenden behandlas i är vi rätt eniga om att justsådunu rådgivningsgrupper som föreslås i motionen 273 skulle varautomordentligt värdefulla, inte minst i vad gäller företagsutbildningen som dåkan ske med det egnu företugets förutsättningur och med beuktunde uv det egnuföretugets problem. Jug berutt få yrku bifull till reservutionen 2. Beträffunde beloppets storlek skulle jugkunnu citeru de ord som finns i centerpurtiets motion. Men med hänsyn till detunsträngdu budgetläget hur sociuldemokraterna i utskottet ansett utt detföreslugnu beloppet är vud det vurit möjligt utt unvisu tillföretugurföreningurnu. När det sedun gäller den hänvisning som jug gjorde tillfrågun om de s. k. styrunde gruppernu, som vur uppe till debutt för några årsedan, är det riktigt att det framfördes kritisku synpunkter från tvåmoderuter. Jug delur väl inte helt derus uppfuttning, men det vur i ulla fullsynpunkter som jug tror det finns uniedning utt beuktu, nämligen utt uvståifrån utt vidtugu sådunu åtgärder utt den enskUde företuguren blir ulltförmycket styrd. Vud jug unser vura väldigt viktigt när det gäUersmåföretugurnus beslutsfuttunde, är att man kun få frum sådun informution uttde kun futtu de riktigu besluten. Och på den punkten hur vi, såvitt jug kunförstå, samma uppfattning. Men det finns uniedning utt återkommu till denfrågun. Överläggningen vur härmed slutad. Propositioner guvs på bifull tUl dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 1 uv i Glömminge m. fl., ochförklurudes den förra propositionen varu med övervägunde ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes födandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 1 mom. 1 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhar kummuren bifullit reservationen nr 1 uv i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstat för ja-propositionen. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning guvföljunde resultut; Propositioner gavs på reservutionen nr 2 uv m. fl., och förklurudes den förru propositionen vuru medövervägande ja besvurud. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes födande voteringsproposition; Den som vUl att kummuren bifuUer näringsutskottets hemställun i betänkundetnr 11 punkten 1 mom. 2 röstur ju, den det ejvUl röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifuUit reservutionen nr 2 uv i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertalet av kummurens ledumöter ha röstat för ju-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning gav föHande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Statens hantverks- och industrilånefond Maj;t hade (punkten IV;11,s. 203-205) föreslugit riksdugen utt 1. medge uttstutsgurunti för lån tUl huntverks- och industriföretug m. m. under budgetåret1972/73 bevUjudes intUl ett belopp uv , 2. tUl Stutens huntverks- ochindustrUånefond för /73 unvisu ett investeringanslag uv . 1 dettusummunhung hade behandluts motionen 1972:569 uv i m. fl. (fp)vari hemställts utt riksdugen hos Kungl. Muj:t begärde utredning och förslag ommöjligheter för företagarefö reninga ma att genom lån och garantier stödjaproduktutvecklingsarbetet i mindre företag, motionen 1972:570 av m. fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tbegärde sådun ändring uv bestämmelsernaom stutlig lånegurunti till huntverk och industri att statlig garanti kundeerhållas av företug som erhöll förskottslikvid och därför måste ställubunksäkerhet, motionen 1972:1314 uv herrurFälldin (c) och () vuri hemstäUts utt riksdugen skuUe 1. medge utt stutsgurunti för lån tUl huntverks- ochindustriföretag m. m. under /73 beviHades intUl ett i förhållande til! Maj;ts förslag med förhöjt belopp av , sumt 2. tUl Stutens huntverks-och industrUånefond /73 unvisu ett i förhållunde till Kungl. Muj:ts förslug med förhöjt investeringsunslug av samt motionen 1972:1331 av i m. fl. (c, m). 1. utt riksdugen med bifull till Kungl. Muj:ts förslug ochmed avslag på motionen 1972:1314 a) medgav attstatsgaranti för lån till hantverks- och industriföretag m.m. under budgetåret1972/73 bevidades intill ett belopp av , b) till Statenshantverks- och industrUånefond för /73 unvisude ettinvesteringsunslug uv , 2. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:1331 ungående umorte-ringstiden för lån urhuntverks- och industrUånefonden, m. m., 3. att riksdagenskulle uvslå motionen 1972:570 ungående stutlig gurunti till vissu företug isumbund med mottugunde uv förskottslikvid, 4. att riksdagenskulle uvslå motionen 1972:569 om stöd tiU produktutveckling i mindre ochmedelstoru företug. 3. beträffunde medelsunvisningen och guruntirumen avherrur son i Glömminge (c), i (fp), Gustufsson i (c), i .tviduberg (fp) och (), som unsett utt utskottet under 1 bort hemställu, utt riksdugen i anledning uv Kungl. Muj;ts förslug och medbifull till motionen 1972:1314 u) medguv utt stutsgurunti för lån tUl huntverks- ochindustriföretug m. m. under /73 beviHudes intiU ett belopp uv100 , b) tUl Stutens hantverks- och industrilånefond /73 anvisade ett investeringsanslag uv , 4. beträffande statlig garanti isumbund med förskottslikvid av herrur Regnéll (m), Böriesson i Glömminge (c), i (fp), i Åtviduberg (fp), () och Clurkson (m), som unsett utt utskottet under 3 bort hemställa, attriksdugen med bifull till motionen 1972:570 som sin mening guv Kungl.Muj;t till kunnu vud reservunternu unfört rörunde stutlig gurunti till vissuföretug i sumbund med mottugunde uv förskottslikvid, 5. beträffunde stöd tUlproduktutveckling uv herrur Böriesson i Glömminge (c), i (fp),Gustufsson i (c), i Åtviduberg (fp) och (), som unsettutt utskottet under 4 bort hemställu, utt med bifull tUl motionen 1972:569 hos Kungl.Muj:t begärde utredning och förslug om möjligheter för företugureföreningurnuutt genom lån och garuntier stödju produktutvecklingsurbetet i mindre ochmedelstoru företug. HerrANDERSSON i (fp): Vi har ju här huft en lång debutt omföretugurföreningurnu och deras verksamhet, och de reservutioner som avgivitsvid denna punkt skull jug inte utvecklu mer än vad som framgår uvnäringsutskottets förevurunde betänkunde. I reservutionen 3 vid punkten 3, Stutens huntverks- ochindustrilånefond, hur vi begärt utt unsluget skull räknus upp med 10 miHonerkronor utöver Kungl. Muj:ts förslug sumt utt guruntirumen utökus medytterligure 20 mUjoner. I reservationen 4 vid summu punkt hur vi tagit upp frågunom stutlig gurunti i sumbund med förskottslikvid. När företug får s. k.förskottslikvid eller tredjedelslikvid bör de också hu möjligheter utt erhåUaen statlig gurunti. I reservutionen 5 vid punkten 3 säger vi utt det är enklur brist att företagarföreningurnus låneverksumhet inte omfuttur möjlighetenutt ge lån till företagens produktutveckling. Vi vet utt det kostur pengur utttu fram en ny produkt. Det fordras oftu stor tillgång till kupitul. Eftersomfinunsiellu resurser inte ulltid finns tUlgängligu är det ungeläget uttföretugurföreningurnu får möjligheter utt ge kreditstöd även på dettu område. Det har under mångu år varit ett önskemål attde mindre företugen skull kunnu ges erforderligt stöd. Det är vår uppfuttningutt det fordrus en bättre organisation av de stutligu näringspolitiskainsutsernu. Därför unser vi utt en centrul myndighet med ett sumlut ansvar föroliku delur UV den stutliga näringspolitiken bör tUlskapas. På det regionalaplanet bör man ta vara på företagarföreningarnas erfarenheter. När det gällerde regionalpolitiska insatserna uttryckte planeringschefen synpunkter i sitt anförande i . Under dennu punkt behundlus såvälinvesteringsunsluget till stutens huntverks- och mdustrUånefond som ramen förlån till huntverks- och industriföretag. I reservutionen 3 föreslås attunsluget till huntverks- och industrUånefonden höjs med ytterligure 10 miljonerkronor och att guruntirumen ökus med 20 miHoner kronor. Jug skuUe kunnu nöja mig med att hänvisu till utskottets utlåtundepå dennu punkt. Jag vUl bara understryka att utskottet helt kunnat stödja departementschefensoch kommerskollegiums beräkningur. Här kun dock nämnus, utt guruntirumen förinnevurunde budgetår t. o. m. den 31 junuuri 1972 hur utnytdats för lån påtUlhopu 30 miHoner kronor. Det är väl också mot dennu bukgrund som exempelvisFöretugureföreningurnus förbund har ansett sig kunna stäUa sig bakom denföreslagna anslagsramen. I reservationen 4 föreslås en utvidgning avlånegarantiernas användningsområde. Reservanterna och motionärerna menar attdet skulle vara värdefullt om företag vid lämpliga tillfäUen kunde erhållastatlig garanti i samband med behovet av förskottslikvider. Utskottet ärtveksamt tUl att vidga statens förpliktelser på dettu område. Som ettulternutiv till motionärernus förslug hur utskottet frumhållit att det redan nuföreligger en viss möjlighet att få statligt kreditstöd för anskaffning avomsättningstillgångar. Reservationen 5 tar slutligen upp frågan om en utredningrörunde möjligheterna för företagarföreningurnu att genom lån och guruntierstödju produktutveckUngsurbetet i mindre företug. Jug vUl inte förneku attdennu frågu kun vuru mycket betydelsefull för mångu mindre företug. Som jugtidigure hur frumfört kun mun säkerligen räknu med utt den fortsuttuförstärkningen kommer utt ge företugurföreningurnu ökude möjligheter när detgäller insutser på dettu område. Enligt motionärernus mening bordeföretugurföreningurnu ges vidgude möjligheter utt genom lån och stödunderstödju företugens produktutvecklingsurbete. Med tanke på utt föreningurnuredun nu i sin rådgivningsverksumhet engugerus i ett sådunt urbete och på attde i motionen föreslagna insatserna knappast kan vara förenliga med nuvaranderiktlinjer för föreningarnas verksamhet har utskottet inte kunnat biträduförslaget. Jug ber att med dessa ord få yrku bifull tillutskottets hemställun på sumtligu punkter. Överläggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservationen nr 3 uv i Glömminge m. fl., ochförklurades den förra propositionen varu med övervägunde ju besvurud. Sedunherr i begärt votering upplästes och godkändes föHandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkundetnr 11 punkten 3 mom. 1 röstur ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammuren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklurades flertulet uv kammurens ledamöter hu röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsuppurut. Denna omröstning guv föHunde resultut; Utskottets hemställun bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUun, dels reservutionen nr 4 uv m. fl., och förklurudes denförru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedun iÖrebro begärt votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som viU utt kummuren bifuUer näringsutskottets hemställun i betänkandetnr 11 punkten 3 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammuren bifullit reservationen nr 4 uv m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet av kummarens ledamöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHande resultut: Propositioner guvs på bifuU tUl dels utskottets hemstäUun,dels reservutionen nr 5 uv i Glömminge m. fl., och förkluradesden förra propositionen varu med övervägunde ju besvurud. Sedun begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuller näringsutskottets hemställun i betänkandetnr 11 punkten 3 mom. 4 röstur ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertulet uv kammurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsupparut. Denna omröstning gav föHande resultat: § 23Långivning från allmänna pensionsfonden Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av motioner angående långivning från allmännapensionsfonden. motionen 1972:572 av herrar Ännerås (fp) och ()vuri hemställts utt riksdugen beslutude utt återlånerätten, som för närvurunde buserudes på ettårs inbetulda avgifter, utökades till utt gällu inbetuldu uvgifter för desenast förflutna fem åren, att återiån fick ske upp tUl uv inbetulduuvgifter i stället för nuvurunde sumt uttamorteringstiden utökades från 10 tUl , motionen 1972:580 uv i m. fl. (c, fp) vuri hemställts utt riksdugen hos Kungl. Muj:t skulle unhållu om förslugtUl sådan ändring av reglementet för uUmunna pensionsfondens förvaltning 1. atturbetsgivure med mindre än 500 unställdu fick möjlighet utt för återlån utnytdude ATP-uvgifter som inbetuluts under loppet uv de fem senust förflutna åren och