prot · FV0958 · 1972-12-31 00:00:00 — Vid finns en grupp mycketframstående kvantkemiska forskare, men för att kunna klara det arbetet har defått lov att starta ett samarbete med franska forskare och fara ner tillStrasbourg och köra pä deras maskin - som de beskrev det för mig: "dag ochnatt". Pä samma sätt har olika svenska forskare fått ta i anspråk maskineri andra länder, , m. fl., eftersom man inte haft möjligheteUer pengar tUl att köra på svenska maskiner. Visst skall vi ha intemationellt samarbete men det skallinte vara grundat på att vi i stoppar våra forskares möjligheter tUlberäkningar som är nödvändiga för forskningen som våra egnadatamaskincentraler står outnyttjade. Jag beklagar att vi inte kunnat geuniversiteten de 4 miljoner de begärt för att få slut på detta förhållande -vUket ter sig orimligt. Men vi är i alla fall en bit på väg genom att ge dem deöverskottsmedel som uppkommer på datamaskincentralema medel som jag tyckermoraliskt tillhör centralernas huvudutnyttjare. Fru talman, det är i all anspråkslöshet vad reservanternabegär i reservationen till utskottets betänkande nr 6, och jag skall be att fåyrka bifall tUl denna reservation. har i sitt anförande erinrat omdet faktum att dessa datamaskincentraler finns inrättade på de fem universitetsorterna. Centralema är organiskt fristående från läroanstalterna, och ledningenoch verksamheten handhas av en styrelse under UKÄ, berörde ocksåfrågorna om taxorna, som bestäms av universitetskanslersämbetet. Ämbetetsamräder om dem med statskontoret, som förvaltar statens datamaskinfond, ochriksrevisionsverket. De här taxorna skall avvägas sä att datamaskincentralemaär ekonomiskt självbärande, dvs. utgifterna skaU täckas genom att avgifter tasut av dem somutnyttjar centralens tjänster. Utgifter som avser avskrivningar och räntorskall överföras till datamaskinfonden. Det är viktigt att understryka att en av huvudprincipernai det finansieringssystem som varit med om att besluta är att taxornaskaU vara så utformade att ett eventuellt underskott skall kunna återvinnasgenom motsvarande överskott från driften under ett senare skede avverksamheten. Det är, fru talman, viktigt att ha det i minnet när manskaU bedöma det yrkande som framförts i motionen 508. Utskottet säger också isitt betänkande pä denna punkt att man inte har någon annan mening änmotionärerna när det gäller det angelägna i att datamaskincentralemas kapacitetbUr tUl fullo utnyttjad. Någon annan mening när det gäller önskemål om ytterligaremedel tiU denna verksamhet har vi inte heller. Det är alltid önskvärt med merapengar. Risken i det här faUet kunde kanske vara att man då endast kortsiktigttror sig lösa ett problem som kräver mer långsiktiga lösningar. Motionskravet och reservationen innehåller emellertid ettnytt och radikalt annorlunda finansieringssystem för universitetens datamaskincentraler.Anledningen tUl att utskottsmajoriteten inte viU ansluta sig till förslaget ärför det första ett uppdrag som Kungl. givit UKÄ att utreda det framtidabehovet av datamaskinkapacitet och hur det behovet skall tillgodoses. Någonform av resultat av det arbetet kan förväntas under det här året. För det andrapågår det också ett arbete med programbudgetering vid , som planerasvid tekniska fakultet. Där skall frågoma om hur programtid skallutnyttjas behandlas. Resultaten skall då vägas mot andra krav på resurser,exempelvis kravet pä personella resurser. De här försöken kan få betydelse för hur man skall åtgärdaexempelvis resursproblem för datamaskintid. Mot bakgrund härav har detframstått som viktigt att invänta den pågående utredningen inom UKÄ för att manskall kunna uttala sig om stabUiteten i verksamheten. Det är litet svårt att förstå motionärernas förslag, somskuUe kunna innebära att medelsanvisningen kommer att avvägas på basis av mereller mindre osäkra spekulationer om eventuella överskott. Utskottet anser attdetta medelsbehov i vanlig ordning bör tillgodoses så långt de samladeresurserna tiUåter det genom att medlen anvisas pä riksstaten. Då vet man vilkaresurser man disponerar, och dä kan man göra en rationell planering. Sammaeffekt uppnås genom en sänkning av de taxor universiteten har att erlägga. Detmåste för de flesta framstå som betydligt mera rationellt att ta i anspråköverskottet för en reducering av taxorna än att ha en form av återbetalning. berörde också underskottet, och det är riktigtnär hon säger att underskotten under tidigare budgetår har återvunnits. o. m. blivit ett visst överskott. Men att en sådan situation skulle uppkommaförutsattes redan när nuvarande finansieringssystem beslutades, och det kaninte nu tas till intäkt för att rubba grundema i detta system. Med det anförda yrkar jag bifaU tillutskottets hemställan om avslag på yrkandet i motionen 508. 3 protokoll 1972. FruSUNDBERG (m); Nej, , varken motionärerna ellerreservanterna har föreslagit ett helt nytt finansieringssystem föruniversitetens användning av datamaskincentralema. Vad vi behandlar i åretsstatsverksproposition är medelstUldelningen för det kommande budgetåret, ochhärvidlag har motionärerna och reservantema slagit fast att situationen i dagnär det gäller forskningen vid våra universitet på detta område är prekär. Denär så prekär att man tacksamt tar emot varje tillskott för att i någon månkunna underlätta situationen. UtveckUngen har visat att datamaskincentralerna såvälerfarenhetsmässigt som i vad gäUer beräkningarna för detkommande budgetåret ger ett visst överskott. Vad vi och reservanterna begär äratt detta överskott skaU komma dem det enligt min uppfattning vederbörligentillhör, nämhgen universiteten, till godo i stället för att återgå tillstatsverket. talar om att detta är ett kortsiktigt synsätt,och jag kan medge att det är kortsiktigt så tUl vida att vårt förslag gällerdet kommande budgetåret. Vi är också medvetna om att en absolut nödvändigöversyn av detta område pågår. Men för den forskare som arbetar med sindoktorsavhandling och som inte har några möjligheter att få sina beräkningargjorda är det totalt ointressant vUket system som kommer att gälla 1978. Förhonom är problemet: Har jag möjlighet att göra mina körningar eUer måste jagdela med mig av mina forskningsresultat och från fara ner tUlStrasbourg, eller , som är de vanligaste städerna i dettasammanhang. Naturligtvis kan det uppkomma ett underskott på dennaverksamhet. Det kan uppkomma ett underskott i de flesta statligt sköttaföretag, om man medvetet går in för att inte utnyttja resursema tiU fullo. Detär också, , vad jag påstår att man har gjort i detta faU. Jag har i minhand en beräkning från , enligt vilken merkostnaden föratt köra datamaskincentralen i 4-skift i stället för 2,5-skift skuUe utgöranågot . Det är alltså en användningsfrekvens som innebärett ökat utnyttjande tUl pä en total budget av omkring 1011miljoner kronor. Det är här fråga om att visa aningen av generositet och attunder det kommande budgetåret ge universiteten möjlighet att åtminstone få depengar som de enligt min uppfattning och enligt systemet har betalt in för mycket. Reservationen vid den här punkten andas interiktigt samma övertygelse som personligen ger intryck av, ochförsiktighet avspeglas också i utskottets betänkande. Men låt mig peka på någraord i reservationen som för kammarens närvarande ledamöter ändå kan vara avbetydelse. Där står att läsa att "verksamheten nu nått en viss grad avstabilitet". Den nuvarande situationen, , utgör inte grundför utskottet att ansluta sig tUl den uppfattningen. Vi har också haft enproposition, nr 42 är 1965, som faktiskt belyste en instabilitet på det här området.Jag skaU inte förlänga debatten med att citera den, men det här området harunder varit föremål för en med den tekniska utvecklingen förenad snabbföränderlighet, som gör att man inte automatiskt kan uttrycka den övertygelsesom har om att reservanterna anvisar en riktig väg att gå. Detåterstår för att i någon mån bevisa att den i reservationenpåstådda stabUiteten på området skulle råda . Utskottsmajoriteten vill försin del invänta det utredningsarbete som pågår. den 14 aprU 1972 Jag skaU fatta mig kort och bara redovisautfaUet av . För budgetåren 1968/69, 1969/70, 1970/71 samt enligt beräkningarnaockså 1971/72 och enligt statsverkspropositionen 1972/73 redovisas överskottsom ligger beträffande det driftsmässigautfallet. För innevarande budgetår är överskottet beräknat till en halv miljonkronor. Jag anser att stabUitet har uppnåtts, när man under fem år- och alla de fem åren följande när uppbyggnaden skedde - har fåttett överskott i det driftsmässiga utfallet som är sä pass stort. Jag skulleinnerligt beklaga, om inte detta skulle vara faUet. Om underskott uppstår ifortsättningen, måste det helt enkelt bero på att man på inte har fyllttillgänglig tid hos datamaskincentralerna. Jag försökte säga tidigare att rätt i att underskotten under tidigare budgetår har återvunnits och att dett. o. m.. blivit ett visst överskott. Men detta räknade man med när manbeslutade om det nuvarande finansieringsystemet, och utskottsmajoriteten anseratt man inte kan ta de uppkomna överskotten tUl intäkt för att rubbagmndema för nuvarande finansieringssystem. Överläggningen var härmed slutad. Mom. I och 2 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av och fruSundberg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 6 punkten 2 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av och Nr 58 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Fredagenden ledamöter ha röstat förja-propositionen. 14 aoril1972 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. --------------------- röstning gav följande resultat: Vissagemensamma j _ 234 Utskottets hemställan bifölls. Lades till handlingarna. § 8 Anslag till lärarutbildning Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 7 i anledning av Kungl, Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar om anslag för /73 i vad avser lärarutbildningjämte motioner. Maj:t hade i propositionen1972:1 bil. 10 under rubriken frågor (s. 394-397 i utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden) behandlat vissalärarutbildningsfrågor av allmän karaktär. 1 detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:1108 av m. fl. (s), motionen 1972:1 109 av herrJohansson i Skärstad (c), såvitt nu var i fråga, samt motionen 1972:1132 av . (fp, c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde en översynav lärarutbildningen i blockämnena biologi, samhällskunskap och svenska medbeaktande av de synpunkter på den nuvarande situationen som anförts i motionen. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1108 om översyn av lärarutbildningen, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1132 om vissa blockämnen, 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1 109 i vad avsåg övergång frän läraryrket tillannat yrke. 1. beträffande vissa blockärnnen av herrar (),i 68 (c). (),Nordstrandh (m), Elmstedt (c) och Johanssoni Skärstad (c) samt (), som ansett att utskottet under 2 borthemställa, att i anledning av motionen 1972:1132 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört om utbUdningen inomhlockämnena biologi, samhällskunskap och svenska vid filosofisk fakultet. HerrWIKSTRÖM (fp): När kammarens ledamöter påfredagseftermiddagarna Uar över kyrkogärd, passerar de några gravstenarmed namn som blivit viktiga blad i svensk Utteraturhistoria: tUl höger ,tiU vänster . Det kunde kanske vara motiverat att någon gångstanna upp - kanske vid sten dra av hatten och göra följandereflexion: Sannolikt hade de som följde tUl graven,känslan av att de tog farväl av en visserligen något överårig men dock odödligskald. Kanske kände de det som om en epok gått i graven, den gustavianska, mende visste att den gått tiU hävderna. I historiens bok skulle levavidare. Kanske var han odödlig. Det var mindre fråga om jordfästning än om attresa ett nationalmonument. Härom året, när den nya studieplanen för blivandesvensklärare fastställdes, reducerade man mycket kraftigt den traditionella Utteratur- historien tUl förmån för andra, starkt framträngande kursmoment inom Utteraturvetenskapen och det nya universitetsämnet svenska. Det nya blockämnet och kursplanerna för det innebär en mycket effektivare- begravning av salig än den som ägde rum dä hans jordiska kvarlevor sänktes i mullen. har för både gymnasister och svensklärare som råkat snedda över ändå varit ett namn som man kunnat nicka igenkännande ät. För ett inte obetydUgt antal har han varit en dikt eller ett par: "För den höga dåren buga, men djupt, så djupt att han ej ser dig le ." Ja, bladet i den svenska litteraturenshistoria kommer att gulna mer och mer, sällan slås upp, sällan tryckas om. Vänder man sig till vänster på kyrkogården och ser AnnaMaria gravvård, kan man tacksamt notera att hon varit förutseende nogatt skriva åtminstone en sakUg och därtUl rolig vers som det inte tar längretid att förklara än att den fortfarande finns med i gymnasieantologierna. Man kan möjligen bära, att dagens gymnasister intenågonsin får någon kunskap om vem var. Men att också de som utbildastill svensklärare skall sväva i ovetenhet om diktare av den storlek som Leopoldrepresenterar kan inte vara tillfredsställande. Många av de elever som nustuderar svenska vid universiteten upplever att kraven har blivit för lågtställda för att undervisningen i det nya blockämnet i gymnasiet skaU varaadekvat. I en reservation har de icke-socialistiska partierna krävt en översynav blockämnesutbUdningen. Man skulle kunna exemplifiera de nuvarande bristerna medlångt fler exempel än det jag tagit, men i och för sig borde det räcka för attmotivera behovet av en översyn. Jag ber därför att få yrka bifall tUlreservationen 1. Nr 58 (): Fredaeen den " talman! Jag skaU också uppehålla mig vidreservationen 1 och 14 aoril1972 något komplettera med att beröra block- -------------------- ämnenasamhäUskunskap och biologi. Vissagemensamma Genom den aUmänna ambitionen att korta ned utbildningstiderna, Jragor j präglade reformen 1969, kom de s.k. blockämnena aUdeles särskilt i Föratt konkretisera detta påstående skall jag något redogöra för hurstudieplanerna för tvä blockämnen, nämligen samhällskunskap och biologi,ser ut vid . Inom båda dessa blockämnens ram och en studietid päungefär skaU rymmas inslag från flera olika ämnen. Det innebär i stortsett att undervisningen i dessa båda ämnen blir ett slags allmänt hållenöversiktskurs utan någon möjlighet tUl fördjupning. Det finns också problem påläroboksfronten i vad gäller blockämnena. Tiden för de olika momenten är såknapp att man ofta inte kan kräva att studenterna skall läsa en hel lärobokinom ett avsnitt, utan man får plocka ut ett kapitel här och ett där som ansessärskUt värdefullt. I blockämnet samhällskunskap ingår delar av sociologi,statskunskap och nationalekonomi plus en del annat smått och gott. För attillustrera hur trängt det är skaU jag bara uppehålla mig vid den andel statskunskapenhar i ämnet samhällskunskap. Det finns två kurser. Den ena kallas svensk och jämförandepolitik med förvaltning och sociologi. Den omfattar åtta poäng. Det innebär ireaUteten ungefär sju veckors studier, eftersom går åt tiU tentamenoch tentamensförberedelser. På de här skall studentema inhämtatUlfredsställande kunskaper i följande avseenden: De skaU klara av en komparativgenomgång av olika länders politiska system med tonvikt på svenska förhållandenoch med visst beaktande av den författningshistoriska utvecklingen. Olikapolitiska system skaU därvidlag belysas. De skaU behandla författning,regering, folkrepresentation, kommuner, partier, intressegrupper dvs.organisationerna och deras funktioner -, politisk opinionsbildning, inklusivemassmedia och val. Vidare skall man hinna med momentet förvaltning, dvs. denstatliga och kommunala förvaltningsorganisationen och förvaltningsförfarandet.Man skall gå igenom offentlighetsprincipen. Ämnet anställda i offentlig tjänstskall beröras, liksom olika instrument för kontroll av förvaltningen. DessutomskaU man hinna med en genomgång av socialpolitik, socialpolitikens principeroch den svenska socialpolitikens organisation. Allt detta aUtså inom en reellundervisningstid av , som dessutom oftast splittras av ochandra ledigheter! Det andra moment av statskunskap som ingår, internationellpolitik och poUtisk teori, omfattar fem poäng, aUtså i realiteten gott och väl . Här skall man hinna med de intemationella politiska rela tionernas utveckling med särskild tonvikt på efterkrigsåren, man skaU behandla det , kapprustning, maktbalans, säkerhets politik, olika strategiska doktriner, rustningskontroU och nedrustning samt internationeUa organisationer. I delmomentet politisk teori skall man klara av äldre poUtisk teori och poUtiska ideologier, centrala begrepp 70 i den moderna statsvetenskapligateoribUdningen samt orientering om olikametoder i statsvetenskaplig forskning. Denna redovisning talar för sig själv. Det är helt enkeltomöjUgt att göra en tUlfredsställande penetrering av hela detta område inom denkorta tidrymd som står till förfogande. Går man sedan till biologin, så finner man att studentemadär inom de 40 poängens ram skaU hinna med ceUära, mikrobiologi, genetik,botanik, zoologi, ekologi och en del småkurser. I vad gäller biologin kan ett citat av vad en ibiologiundervisningen involverad person har skrivit i en tidning ge enblixtbelysning av problematiken. Han säger så här: "Nedskärningen avundervisningen har nämligen blivit sä kraftig att de flesta djurgmpper, ävenbl. a. fåglar och däggdjur, måste avfärdas med en förmiddags föreläsning och enlaboration plus gruppundervisning . Man har också blivittvungen att helt stryka all artkunskap ur kursplanen, så att våra framtidamiljövärdare och ekologer kommer att skrida tUl verket utan att kunna skiljagran från taU eller kråka från gråsparv. Som lärobok används en för amerikanskahigh schools och coUeges avsedd handbok, sedan all internationelluniversitetslitteratur blivit alltför avancera för de nya'snabbiologerna'." Med detta ber jag, fru talman, att få yrka bifaU tiUreservationen 1 vid punkten 1. HerrGUSTAFSSON i (s): betänkande nr 7 omlärarutbildningen omfattar elva punkter men har föranlett reservationer barapå två punkter. Även här kan man alltså säga att det föreligger en betydandeenighet inom utskottet. Jag hoppas att både de närvarande och de frånvarandeledamöterna av håller mig räkning för att jag är väldigt kortfattadnär det gäller de här punkterna och bara tar upp reservationerna. Vid punkten I, som vi behandlar , finns det en reservation- som det har framgått här - från de borgerliga partierna om lärarutbUdningen iblockämnena biologi, samhällskunskap och svenska. Önskemålet i reservationenatt man nu skall pröva om behörighetsbestämmelserna för tjänst som lärare iblockämnena är lämpUgt avpassade återkommer fast det är utvidgat tUl attgälla även biologi och svenska. hade två av årets motionärer enliknande motion, nr 198, som avsåg enbart samhällskunskap. Då var uppenbarligenenligt motionärerna tiden mogen för prövning endast av ett ämne, nu har tidenmognat även för de andra två enligt motionärernas och reservantemas mening. För omprövning beträffande samhällskunskapen anförde man1971 två skäl - dels att utbUdningstiden för lärama i samhällskunskap harskurits ned, dels att det fanns negativa erfarenheter, som man då i aUmännaordalag åberopade. Det var de studerandes upplevelser av forcering, det varicke sammanhållen utbildning och det var för små möjligheter tiU en viddiskussion, sade man. Samma skäl åberopar man i årets motion. Även när detgäller de tvä nya ämnena, biologi och svenska, som tas upp , anför man somskäl tiU omprövning främst att utbildningstiden skurits ned och omöjliggörfördjupning. Nr 58 Utskottet betonade i sittbetänkande över motionen 1971 Fredagenden betydelsen av att de bUvandelärarna i samhällskunskap hade utbildning 14 april1972 "" motsvarar de krav manmåste ställa på dem i skolorna. -------------------- detta inte har upprepats i årets betänkande, som har fått en kortare Vissagemensamma svarsformulering, är jag angelägen att betona att utskottet harsamma ''* synsätt , också beträffandebiologi och svenska. 1971vidare att sedan man fått en något längre tids erfarenhet bör en samladredovisning ske, och därvid bör man uppmärksamma blockämnena särskilt.Utskottet ansåg inte att det hade gått tillräckUgt för skulle ompröva frågan, och det var ett enigt utskott den gången, utansärskilda yrkanden. anser utskottet detsamma, att tiden inte är inne fören omprövning, men har den borgerliga minoriteten en annan ståndpunkt. TiU detta är att säga följande. De studerande som helt harföljt den nya studieordningen vid de filosofiska fakulteterna startade läsåret1969/70, och de har först vid innevarande läsårs slut i bästa fall avverkatsina ämnesteoretiska studier. De skaU därefter genomgå praktisk pedagogiskutbildning vid . Den delen av utbildningen tar . Därefterär läraren färdig att söka tjänst, och om han får en sådan måste rimligenåtminstone och det är verkhgen blygsamt - ett läsår gå då läraren tjänstgör.Det är ju egentligen den verkliga prövningen av hur läraren klarar sig med denutbildning som han eller hon har fått. Efter det läsåret skall erfarenheternasamlas in, sammanställas, analyseras och utvärderas och eventuellaändringsförslag utarbetas. Den processen tar väl åtminstone, om man skaU göra denseriöst, . Vi är då framme vid 1975. SkaU man alltså tala om att tiden ärmogen, så är den väl det först . Jag noterade att talade för svenskan ochherr Fiskesjö för biologin, och jag undrade vem som skulle ta sig ansamhällskunskapen; det gjorde också . I anledning avdessa inlägg skuUe jag vilja ställa ett par frågor. Vad är det ni villegentligen? Vill ni förlänga studietiden? Man kunde få det intrycket när manhörde målande skildringar av och . Om man skaU bereda mera uttrymme för den saken, vad skall mandå ta bort? Och om man inte vill ta bort någonting, hur mycket skaU manförlänga studietiderna? sade att och inte var deenda han ville ha in, utan han kunde tänka sig åtskilliga fler författare, föratt nu bara ta den sektom. Då frågar man sig hur det går med densammanlagda studietiden. Besked på den punkten skulle vara önskvärt. Sedan kan man också med anledning av dessa inlägg ställafrågan: Var skaU studieplanema fastställas? Har ni någon åsikt om huruvidafastställandet skaU centraliseras i ännu högre grad? Det skulle vara intressantatt även få den frågan belyst. Med hänsyn tiU tiden, fru talman, ber jag att med detta fåyrka bifall tUl utskottets förslag under punkten 1, (): 72 Fru talman! iBarkarby stäUde en fråga och jag kan gärnasvara på den och säga att jag tror att studietiden behöver förlängas. Man kanuite reducera utbildningen under en viss nivå utan att den blir Nr 58 Denna uppfattning delas numera av allt fler. harintresserat mig att när UKÄ tUlsatte den arbetsgrupp som skulle se 14 april1972 över bl.a. utbildningen i blockämnet svenska, så gav man i direktiven _------ ganska klara antydningar om att man i sak har ungefär samma Vissagemensamma uppfattning som jag har. Sedan skulle jag kunna tala länge och utförligt om bådesamhällskunskap, biologi och svenska. Jag har också åtskilligt fler argumentsom jag skulle kunna anföra gentemot i . När vi harbättre om tid kan vi gärna återkomma tUl frågan. Jag är inte rädd för någondebatt på den punkten, . Jag vill bara säga ett par ord i anledning avherr i anförande. säger att det har förflutit för kort tidför att man skulle kunna göra någon utvärdering. Det är alltså enligt hansmening avsikten att man skall låta ett stort antal alltför dåligt utbildadelärare visa vad de går för, innan man kan ta upp den här frågan tillomprövning. Det innebär att man skjuter hela problematiken långt framför sig.