prot · FV0949 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta är något uv sutsningen på privutkupitulistiskaföretag. Men meru är i fuggornu. skull sumhället enligt förslug frånregeringen även träda till när det gäller konkursdrubbude företug, dettu iavsikt att rädda sysselsättningen i varje full i viss mån och för de unställdu. Vi i vänsterpurtiet kommunisternu är principiellamoståndare till utt privutkupitulistiska företug subventionerus på dettu sättuv skuttebetulurnu. Vi menur utt det inte kun varu en poHtik i folketsintresse, när vi i dettu land hur en mervärdeskutt på muten på närmure 18procent, pengur som bl. u. används för att subventioneru privutkupitulistiskuföretug. De sysselsättningspolitisku effekternu uv dessu subventioner tycksockså vuru mycket ringu. tycks de i vude full inte ha gett utslag inågon egentlig sysselsättning. Storkapitalet i vårt land kun inte klugu påregeringens godu viHu utt subventioneru, men mun förefuller ändå inte vurauttruherud. 1 gårdugens debutt citerude en industrimun från denna talarstol ettnumera gängse talesätt i privata industrikretsur: "Det är gott om hö, menändå viU hästen inte äta." Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag till arbetsmarknad m. m. Med vud jug här hur unfört yrkur jug bifulltill min reservution nr 21 vid punkten 6 om stöd till lugemppbyggnud iinrikesutskottets betänkunde nr 3. Vänsterpurtiet kommunisternu hur i tul såväl som imotioner vid dennu riksdug frumfört sin uppfuttning om hur urbetslösheten skullbekämpus. Även om vi är fullt medvetnu om utt urbetslösheten inte kun uvskuffusi ett kupitulistiskt sumhälle ett sumhälle uv dennu typ ulstrur, skapar ochföder i stället urbetslöshet - måste målsättningen ändå vara att göru slut påurbetslösheten; ullus rätt till urbete måste gurunterus. Jug hänvisur till vårumotioner, där vi hur frumfört konkreta förslag. De omfuttunde subventioner som ställs till det privutunäringslivets förfogunde inspirerur även enskildu riksdugsledumöter utt imotioner föreslå liknunde vägur. Jug tänker då nurmust på de motioner sombehundlas i inrikesutskottets betänkande nr 3. Äv de tre motioner som behandlar frågan om byggundet uvskogsbilvägur som beredskupsurbete är kunske motionen 136.6 med 4 s-märktumotionärer, sumtligu från Norrlund, den mest unmärkningsvärdu. Mun går så långtutt mun unser utt skogsbilvägurnu helt skull byggus för sumhällets medel ochställus grutis till skogsbolagens förfogande. Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till utt detredun nu föreligger möjligheter till statsbidrag på upp tiU uv dengodkända kostnaden samt att det i pågår överväganden omvidgade möjligheter till stutsbidrug enligt de högre procentsutser-nu isysselsättningssvugu regioner. Jug vill i dettu summunhung deklarera att jag är varmunhängure uv utt det byggs skogsbilvägur i Norrlund, även som beredskupsurbete.Vi hur från vårt purti fört fram den frågan i olika sammanhang. Men vad vivänder oss emot är att då dessa vägur väl är byggdu, i stor utsträckning försumhällets och skuttebetulurnas pengar, så stänger skogsbolugen dem förullmänheten. Äv den bUd som jug nu visur på den internu TV-skärmenfrumgår hur det går tiU vid en uv dessu många vägar, som i stor utsträckning ärbyggd för skuttebetulurnus pengan Dettu är endast ett exempel det finnsmångu. På bilden ser mun inte endust utt vägen är uvspärrud med lås ochkruftigu järnbommur det hur också sutts dit en stor stoppskylt, skrämmundeoch vurnunde den allmänhet som till äventyrs skulle vågu tu sig in i skogenutefter vägen. Men skogsboluget hur tydligen inte helt litat pä dessu sturkusäkerhetsåtgärder. Som frumgår uv bilden hur mun även sett till att storu ochkraftiga stenblock blockerar vägen. Denna väg är belägen i Fjällsjö kommun iÄngermunlund. Dyliku vägur finns det gott om i värt lund. Frågun hur gång pågång vurit föremål för motioner, interpellutioner och enkla frågor i riksdugen.Dettu är ulltså ingen nyhet för kummurens ledumöter. När därför motionärernu inte summunkopplur yrkundet omgrutis byggdu skogsvägur till skogsbolugen för skuttebetulurnus pengur med kruvpå utt uUemunsrätten skull gällu, hur jug som ledamot uv inrikesutskottet settmig tvingud utt uvge reservution. Jug yrkur ulltså bifull till reservutionen 19vid punkten 5 i inrUcesutskottets betänkunde nr 3. Vägbyggunde som beredskapsarbete i Norrlund hur huft sinbetydelse då det gäller urbete för den från skogsbolugen utslugnuurbetskruften. Utan dessu beredskupsurbeten skulle det hu vurit ännu sämre medvägurnu i Norrlund, och är ju ett typiskt exempel på hur vägbyggundesom beredskupsarbete i detta uvseende huft en stor betydelse. Beredskupsurbeteni uU äru, men det är ändå beredskupsurbeten det gäller. Det är tillfälliguarbeten för arbetslösu. De skyddude verkstäderna har blivit en tUlflykt, mendet är ändå ett surrogat. Den just nu så populära trätoffelfabrikationen iNorrland är en annan tiUgång. Men dessa åtgärder sammantagna löser intesysselsättningsproblemen. Det måste andra och betydligt djärvare initiativ tiU. kommunisterna har i motion till riksdagensökt anvisa vägen, då vi ställt frågan om skapandet av statliga basindustrier verkstadsindustri, elektronisk industri, kemisk och petrokemisk industri, föratt nu nämnu några exempel. AP-fonderna skulle här kunnu sättus in. Norrlundkun inte väntu på utt konjunkturernu skull vändu och då återigen få se uttfolkvundringen skuU intensifierus södemt. Här måste andra åtgärder tUl i Unjemed vad mitt parti har rekommenderat. De övriga reservationerna från vänsterpurtietkommunisternu i inrikesutskottets betänkunde kommer min purtikumrut herrMugnusson i Kristinehumn utt behundlu senure. Anslag till arbetsmarknad m. m. HerrFAGERLUND (s): När vi för precis på dugen sedundiskuterude urbetsmurknudspolitiken i rUcsdugen vur det mot den bukgrunden uttvi hude fått alarmerande siffror för murs månud 1971. Sedun dess hururbetsmurknudspolitiken och urbetslösheten stått i fokus i den ullmännudebutten, och det är fullständigt riktigt och förståeligt, om mun ser på denutveckling som vi hur huft på urbetsmarknaden. fick vi en ökning av antalet urbetslösu,trots utt untulet sysselsatta obetydligt understeg siffrornu för år 1970.Särskilt bör mun poängteru utt untalet kvinnor i förvärvsurbete är högreän det vur vid summu tid 1970. grupper hur sökt sig ut i arbetslivet, ochdet har kanske skapat övergångsproblem som vi måste lösa i det härsammanhanget. Antalet arbetslösa enligt AMS är ju som redan här hursagts 15 000 högre än . Här har untytts olika siffror -23 000 av ordförunden i utskottet, 15 000 uv i och 25000 UV - den rättu siffrun är 15 000 i det här summunhunget. Detär möjligt utt det hur vurit felsägningur. Ällu är vi överens om utt de här siffrorna är oroande ochutt någon nedskärning uv de urbetsmurknudspolitisku medlen är någonting som muninte kun diskutera, och det var vi också överens om i dol. Arbetslöshetenfortsatte att stigu ändu frum tUl , som untulet lediga platserminskude. Här hur ifrån olika håll påtuluts utt regeringens åtgärderinte hur vurit tillräckliga, de har varit insatta för sent och man har tulut omutt selektivu åtgärder kanske är nödvändigu men utt mun borde tillgripugenerellu åtgärder. unsåg utt man inte satsade tillräckligt på Anslag tiU arbetsmarknad m. m. industrin,medun menude utt storkupitulet under ullu förhåUunden kunde varanöjt med regeringens insutser. Eftersom vi anser oss föru en politik som integår till ytterligheter i något full, tror jug själv utt vi hur träffut gunskurätt utt dömu uv den kritik som hur kommit från två ytterlighetsriktningur idet här summunhunget. Nedgången i urbetslösheten från februuri till murs vurinte stor. Men jug tror utt mun måste beuktu den ökning som förekom i frågu omledigu plutser. Regeringens åtgärder och även riksdugens åtgärder, eftersomvi tog ett beslut hur betytt oerhört mycket. EnligttUlgängligu uppgifter hur det skuputs urbetstillfällen för mellun 150 000 och175 000 människor, efterfrågun hur skuputs och sysselsättningen hurupprätthållits. Men vud vi upplever i dug och det är underligt utt detinte hur påpekuts är utt vi fått en förbättrud hemmukonjunktur. Ute i världenär inte uppgången densummu. Det är väl riktigt utt tulu om urbetslöshetssiffrornu, mendet är nog minst liku viktigt utt uppmärksummu efterfrågesidun, dvs. Då generaldirektören för urbetsmurknudsstyrelsen vur hosutskottet för en utfrågning sude hun beträffunde urbetsmurknudspolitiken uttnär efterfrågun ökur borde de urbetsmurknudsmässigu medlen strumus åt. Men idet läget hur mun ju, sude han, de högsta arbetslöshetssiffrorna. Närefterfrågan minskar hur mun de lägstu urbetslöshetssiffrornu, men det är dååtgärder skulle behövu sättas in. Det är inte lätt att här göra en riktigavvägning. Jug tror också det är viktigt utt tulu om densysselsättning som vi trots allt har här i landet. När det gäller antaletkvinnor jag håller med de föregående talarna med utskottets ordförande ispetsen, som har tulut om kvinnourbetslösheten och ungdomsurbetslösheten, uttdessa frågor bör uppmärksummus hude vi fuktiskt så sent som under fiärdekvurtulet 1971 7 000 fler kvinnor i sysselsättning än ett är tidigure. Det vuruntulet män som hude .sjunkit. Det kun nämnus utt untulet kvinnor i urbetslivetär betydligt större i dug än tidigure. hur en ökningskett från till . Sådunu siffror borde ocksä kommu fram. Också den ökande ungdomsarbetslösheten är orounde, somredun hur frumhåUits här. Jug skull återkommu till det senure. Det finns tvä sifferserier för urbetslöshetsstutistikensom är gunsku oliku sinsemellun. I stutistiken från AMS räknus untuleturbetssökunde som är anmälda på arbetsförmedlingarna. Statistiska centralbyrånfår fram sina siffror genom en intervjuundersökning bland ungefär 18 000människor, vilket motsvarar en trehundrafyrtiondedel av landets befolkning iarbetsför ålder. Intervjuerna i denna s. k. AK-undersökning sker per telefon,och frågor ställs om sysselsättning, urbetslöshet, yrkestillhörighet m. m.Resultutet omräknus så utt det skull motsvuru helu befolkningen. Det är ingen tvekun om utt AK-undersökningen är bru närdet gäller utt bedömu de långsiktigu arbetskraftsfrågornu, men den ger iblundresultut som kunske är förvånunde. ordförandeni har tagit upp vissu siffror i en urtikel ifuckförbundets tidning. Enligt AK-undersökningen ökade untulet byggnudsurbeturemed 33 000 tUl junuuri 1972, eller från 236 000 tiU 269 000.Sumtidigt steg urbetslösheten med 20 000 till junuuri utunmotsvarande genomslug i Byggnudsarbetureför-bundets arbetslöshetskassa. Detvore bra om vi kunde inse att dessu siffror icke speglur förändringur månud förmånud; som säger bör dessu siffror presenterus som ettkvartalsgenomsnitt. Även om vi alltså i dug kun konstuteru en nedgång iurbetslösheten och en uppgång uv antalet lediga platser, bör vi nog kunnu vuruöverens om utt någon verklig högkonjunktur inte är förestående. Denkan dröja ett tug, och härefter bör vi hundlu och pluneru. De.tulare som deltugit i debutten hur inte berörtde förslug om förstärkningur som här finns i stutsverkspropositionen.Ordföranden i utskottet tulude om den totulu ökningen, och den behöver jugalltså inte beröra. Men vissu av reformernu tycker jug utt man här närmure börpeku på. Ansluget till urbetshjälpmedel för hundikuppude kommer uttöku per pluts. Bidruget till hulvskyddud verksumhet, som vi så mångagånger diskuterat, får en ny konstruktion bidraget föreslås utgå med 40procent av den utbetalade kontantlönen tUl arbetstagaren, dock lägst 1 200kronor och pluts. Det bör stimuleru till utt ge ordentligu löner till deunställdu i hulvskyddud verksumhet. Gmndbidruget vid urbetsmurknudsutbildning hur föreslugitshöjt med per månud och burntillägget med per månud. Även dettuär förslug som jug tycker bör nämnus i dettu summunhung. Efter dessu inledunde ord skuU jug beröru en del avreservationernu; när det gäller undru punkter som förunlett reservutionerkommer i Simrishumn senare i debutten utt motiveru utskottetsställningstugunde. I reservutionen 1 begär folkpurtiets representunter iutskottet ytterligure 100 tjänster till urbetsförmedlingen. Man kannuturligtvis ha olika uppfuttningur om hur mycket vi bör sutsa. Men låt migsäga utt untulet dänster under 1960-tulet ökut med 1 500, vuruv ungefär 500under de senuste fem åren. Det innebär nästun en fördubbling uvpersonulstyrkun. En hel del uv dennu urbetsstyrku hur visseriigen gått till nyuurbetsuppgifter' vi har ökat vår ambitionsgrad men att, så somreservunternu gör, hävda att det knappast förekommit någon personalförstärkningkun inte vara riktigt. Enligt årets statsverksproposition fårarbetsförmedlingarna ytterligare 100 dänster. AMS är det endu verk som får enväsentlig resursförstärkning. Det är klurt att man, som jag sade, kan sepå behovet av personulförstärkning på oliku sätt. Utskottsmujoriteten tyckerutt försluget i stutsverkspropositionen är väl uvvägt i förhållunde till undrabehov. Reservuntemu huvdur utt de nya dänster de föreslagit, pågrund uv en intensivure plutsackvisition, skulle medföru minskade utgifter förberedskupsurbeten etc. Mun bör då kommu ihåg utt den urbetssökunde inte hurutt väHu mellun unställning i öppnu murknuden och plucering i bered- Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag till arbetsmarknad m. m. skupsurbeten,urbetsmurknudsutbUdning eller ersättning från arbetslöshetskassan. Dessaåtgärder tillgripsju när förmedlingen icke kunnat finnu lämplig urbetspluceringpå öppnu murknuden. Pluceringsmöjligheternu skull också ouvlåtligt bevukas, ochden urbetssökunde skull stå till urbetsmurknudens förfogunde. Det förefullergunsku tveksamt, mUt sagt, att man skulle kunna göru någru bespuringur på detsätt som reservunternu tänker sig. Dessa rent hypotetiska besparingar gör att varkenreservanter eller motionärer unser sig behövu begäru några pengar för deytterligure 100 dänsternu kostnudernu för dessu kun beräknus till cu 5miHoner kronor. De unslugsteknisku komplikutionernu, som motionärernuförbisett, hur reservunternu uppmärksammat, men de överlåter åt Kungl. Muj;tutt lösa frågun pä vilku områden unsluget bör minskus. Nog gör mun det gunskulätt för sig i reservutionen föreslås vurken medelsunvisning ellerbespuringur. Ett genomförunde uv folkpurtiets oliku reservutionsförslugi dettu betänkunde kun beräknus krävu unslugsökningur på ungefär 20 miHonerkronor; 100 dänster kostur, som jug förut sude, 5 miHoner kronor, slopunde uvinkomstprövning beträffunde gmndbidruget till urbets-murknudsutbildningen 10miHoner kronor, försluget i frågu om företugur-utbildning 4 miHoner kronor ochförsluget om flyttningsbidrug för utexuminerude 1 miHon kronor. Av dessu yrkurmun 4 miHoner i ökning tiU företugurutbUdningen. Folkpurtiets skuld tiU dettubudgetförslag är 16 miHoner, och det är också pengur. Men det är inte svårt uttkomma med förslug och vuru generös när mun inte behöver tulu om vurifrån medlenskull tus. 1 reservationen 4 tur mun upp frågun om en interlokulurbetsförmedling, modem informutionsbehandling inom urbetsförmedlingen ochobligutorisk unmälun uv ledigu plutser. I reservutionen 2, som jag inte skullberöra, behandlas organisationsförmedlingar. Jag skall inte kommenteru dennumotion, men det är gunsku konstigt, utt mun i det enu fullet nästun vill hufritt frum för orgunisutionsförmedling som man begär en obligutoriskunmälan om lediga platser. motion bygger i stort sett på önskemål frånTCO, och däri ligger inget fel. Jag vill buru konstuteru utt det mestu ärhämtut därifrån. De suker som folkpurtiet föreslår måste medföra ettutbyggt ADB-system. Utskottet redogör utförligt i betänkundet för hur munsuccessivt inom urbetsmurknudsstyrelsen håller på utt byggu upp dennuverksumhet. De administrativa rutinerna är redan införda. När det gällerförmedlingsarbetet har mun böriut med en försöksverksumhet i . Utskottets ordförunde, i Ärviku, hur tulutom den mycket intressuntu resa till som man gjorde för utt studerudessu suker. Nr 6 uv Stutsdänstemunnen tur just upp dessu problem öchskriver: "Försöken i hur huvudsukligen omfuttat två olika metoder attanvända ADB-tekniken. Dels hur mun lugt upp lediga plutser i daturegister, s.k. , och dels har man försökt att 'mutchu' registrenmed-ledigu-plutser mot undru register med uppgifter om de plutssökunde. Munsturtude rned det sistnämndu, utt mutchu registren medplutser mot registren med sökunde. Det vur det svåruste mun kunde ge sig in påoch mun hur ännu inte lyckuts lösu hur dennu 'mutchning' skull gå till för uttden skull bli lönsum och tillätu stordrift. Mun hur ulltså ganska klart för sighur frågan tekniskt ska lösas men ännu återstår utt få ner kostnudernu fördennu verksumhet." Jug tror utt det som man här säger inte är lätt utt lösuproblemet. Det hur satsats utan att man fått ut någotresultat. Men om man fortsätter är jag övertygad om utt det kommer utt lyckus.Därför unser utskottsmujoriteten utt mun inte behöver tu något initiutiv i denriktning som föreslås i reservutionen 4. När det gäller obligutorisk unmälun om ledigu plutser kunsägus utt reservunternu går ifrån TCO:s förslag på en del viktigu punkter. Munanser att de företag som inte unlitur urbetsförmedlingens dänster inte skull hunågon unmälningsskyldighet. Detsummu gäller dem som man rekryterar inom sitteget företug eller hundplockur; mun kullur det uv praktiska skäl meningslösuplutsunnonser. Utskottet delur motionärernus grunduppfuttning utturbetsförmedlingen behöver hu ett bättre grepp om utbudet uv ledigu plutser.Men vi tror inte på den väg som reservunternu unvisur med dessu mångu unduntug.Utskottsmajoriteten tror mera på en utveckling i den riktning som mun slagit inpå i sumbund med äldrelugurnu. Det är möjligt utt mun måste göru liknundeunordningur för undru utsuttu grupper. Men det kräver som jug fömt sugtteknisku resurser. Reservutionernu 5 och 6 från moderata sumlingspurtiet turupp förmedlingsverksumheten för tjänstemän och någonting som de kullurslussningscentruler. Jug vill reserveru mig för numnet som jug inte tycker urså lyckut. Dessu skuU finnus på universitetsorternu. Det är viktigt utt härfustslå utt ulla, ouvsett vud de kullus men som vill hu ett jobb, skull hu rätttill en god förmedlingsservice. Finns det brister är det urbetsmurknudsstyrelsensskyldighet utt rättu till dem. Men det kun inte vura riktigt med specialinrättningarför vissu grupper i sumhället. Den som inte hur någon som helst yrkesutbildningär också den som hur svårust utt få urbete och som kanske behöver den mestahjälpen i det här summunhunget. Jug vill poängteru utt ullu dänstemän,ukudemiker, urbeture och undru skall ha rätt till förmedlingsservice. Manmåste i det avseendet satsa på en utbyggnad för ullu grupper, och det är ju enfrågu om tillgång på resurser. När mun nu i den här reservutionen uktuuliserur frågun omförstärkning UV förmedlingsservicen på dänstemunnusidun och akademikersiduntycker jug också mun skull tulu om vurifrån människor skull tus till det. I åruktuuliserus också frågun om förstärkningur när det gällerplucerings-möjligheter för dem som är i skyddud verksumhet, äldre och hundikuppudeför utt de skull kunnu behålla sina dänster i företagen. Vidure skall man sutsupå att uvhjälpu ukutu behov vid företugsnedläggelser, uvkortu väntetiden inomurbetsvården etc. sumt ge bättre hjälp till de ungdomur som är urbetslösu ochsom kunske hur dålig utbildning. Motionärernu föreslår ingu personulförstärkningur ellerytterligure medel. Det vore intressunt att få veta från vilku områden mun hurtänkt sig få personulförstärkningur tiU tjänstemunnaförmedlingen och till Anskig till arbetsmarknad m. m. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. slussningscentrulernu.Det hur mun inte tulut om och någru ompriorite-ringsförslug finns vurken ireservationen eller i motionen. Kunske vi nu kun få vetu vurifrån mun hur tänktsig tu dessa människor. TUläggus kun utt urbetsmurknudsstyrelsen hur gjortinsutser på det här området, något som också reservunternu och motionärernumedger. När det gäller företugsutbUdning, som tus upp ireservutionen 13, är det en principiell frägu om hur kostnudsfördelningenmellun företug och sumhälle skull ske. Jug hur redun sugt utt den enligt herrLorentzon lillu sutsning som ägt rum ändå är någonting som får diskuterus, omman skall flyttu gränsernu när det gäller företugsutbildningen inom företugen.Själv hur jug fått helu min yrkesutbildning inom ett företug, och jug tror inteutt det företuget på något sätt unser utt mun hur gjort en förlust på det. Dennu frågu har också en lokuliseringspolitisk uspekt sominte hur kommit frum. Hur långt vill reservunternu gå när det gäller utt tubort den stimuluns till företugsetublering i stödområdet som nuvurundelokuli-seringsutbildning utgör? Skull mun slopu den? Då blir det ju lUcu överhelu linjen. Just utt mun kun få utbildningsbidrug i stödområdet tror jug hurstor lokuliseringspolitisk betydelse. I reservutionen 14, vurdesäkring av flyttningsbidrag,återfinner man folkpurtiets Hnje om värdesukring på oliku områden. Jug skullinte motiveru reservutionen närmure utun slår buru fust utt ull värdesäkringinnebär en inskränkning uv riksdugens möjligheter utt göru uvvägningur mellunolika kruv. Mun måste enligt min mening hu frihet utt vägu dettu mot undrubehov som kun dyku upp 1974, 1975 eller senure. Reservationen 15 tar upp en gummul frågu, flyttningsbidrugtill nyexuminerude. I vårt samhälle, där vi hur sutsat på utbUdning och därungdomen ges chunser utt i, jug vill sägu jättestor utsträckning söku sig tillutbUdningsunstulter, måste de ungu redun från bödan vuru bereddu på utt fåflyttu åtminstone de som är bosuttu på orter med ett ensidigt näringsliv.Därför tycker jug inte mun skull ge flyttningsbidrug till nyexuminerude, och dethur också utskottet skrivit. Reservutionen 18 tur upp frågun om en breddning uvberedskupsurbe-tenu. I reservationen 20 vill mun hu en sutsning på speciellaberedskapsarbeten, nämligen uppförande uv hantverks- och industrilokaler. Dethur ju berörts här tidigare. Jug kun inte se utt en ytterligure satsning på huntverks-och industrilokuler skulle beredu så förskräckligt mycket sysselsättning förkvinnor, som mun hur tulut om och som mun vill hu en breddning uvbered.skupsurbetenu för. Dettu område hur väl erbjudit typiskt munligsysselsättning. Jug tror inte utt mun skull hu oliku slug uvberedskupsarbeten, men det är klurt utt vi måste göra en breddning. Det harockså skett, och objektvalet har därigenom blivit helt annorlunda än vad detvar tidigare. Beredskapsarbeten kan numera erbjudas på kontor, inomserviceområdena, den ullmänna förvultningen m. m. Mun hur också sutsut påungdoms-urbete. Man vill hu ökud möjlighet till utbildning; det visar sig uttde ungdomur som hur den sämsta utbildningen också hur de sämstu möjligheternaatt få urbete. Utskottets ordförunde, i Ärviku, erinrude om den interpellationsdebattdär statsrådet hade uttalat sig positivt för en breddning uvberedskupsurbetenu. Därför vur det väl också onödigt utt utskottet tog uppdettu i sin skrivning. Åtgärder är ju utt väntu. Men låt mig ändå sägu utt jugtror utt ungdomsurbetslösheten också hur undra aspekter. Det gäller t. ex.miHöerna inom den industriella sektorn. Mångu ungdomur vägrar att sökasig till industrin. Vi måste nog på något sätt komma till rätta med denproblematiken innan vi kan lösa frågun om ungdomsurbetslösheten för gott. När det gäller frågun om utt byggu huntverks- och industrilokulervill jag påpeku utt man därmed inför en regionalpolitisk stödform vid sidan UVde stödformer som riksdugen bestämde sig för när den tog beslutet omregionalpolitiken . Vi skall alltså besluta om ett nyttregionulpolitiskt program , och jag tycker mun skull kunnu prövu dennafrågu i det summunhanget. Vud beträffur reservutionen 19, som med bilder uv uvstängdu skogsbilvägur, så har jag sympati förtanken att de vägar som byggs med stutligu medel ocksä bör vuru öppnu förallmänheten, även om jug inte ulltid förstår utt man tvunget skall köra bil inpå vackra områden. Man kan ju t. ex. tu promenuder o. d. som allemansrätten germöjlighet till.