prot · FV0971 · 1972-12-31 00:00:00 — Man instämmer gärna imotionens krav alt formerna och förutsättningarna för en betydligt ökadsatsning på kooperativt utvecklingsarbete även via det offentligabiståndsanslaget bör utredas. Mellan producent- och konsumentkooperationenråder beträffande u-hjälpen elt förtroendefullt och resultatgivande samarbete.Båda dessa organisationer vill nämligen arbeta för den samverkan mellanmänniskor som är grunden för all kooperativ säger sig också ha konstaterat att"de länder som samarbetar med i ökad utsträckning anlägger enpositiv syn på kooperationen". Detta är i och för sig inte överraskande,men det är likväl glädjande att utskottet gör denna iakttagelse. Utskottetsslutsats att kooperationen i växande utsträckning beaktas i det svenskabiståndsprogrammet får väl bedömas som riktig. Som exempel pä förestående insatserpå det kooperativa området kan nämnas planerade projekt i , ochZambia. Kanske kan listan kompletteras med som kraftigt understrukitbehovet av hjälp från i vad avser den kooperativa rörelsens utveckling. Jag finner det tUlfredsställande att utskottet delaruppfattningen, som också molionen ger uttryck åt, att "man bör utredafrågan hur den rU Redan kortsiktigt bör emellertid den ömsesidiga kontaktenverka stimulerande på den ideologiska debatten inom i-ländernas kooperation.Alla de problem som fanns inom svensk kooperation ellermera är dagens problem i . Varje medverkan lill en vidare utvecklingav kooperationen i u-land är ett bidrag till den långsiktiga,fredliga lösningen av u-landsfrågorna i storl. Såväl i som i olikainternationella organ är man positivt inställd till kooperationens möjligheteri detta utvecklingsarbete. Detta har konstaterats tidigare men slås fast ocksåi utskottets betänkande. Kooperationens medverkan till att göra detta arbeteeffektivt måsle ske på olika nivåer och kan vara både mödosam och kostsam, menden utgör en ideologisk stimulans också för kooperationen i vårt eget land. Fru talmanjag har inget yrkande. HerrKOMSTEDT (m): Efter en lång dags debatt omu-landsproblematiken är naturiigtvis det mesta sagt. Jag tror att alla i dennakammare är ense om att vi alla har ett ansvar för den tredje världen och dessproblem. är endasthur man på bästa sätt skall kunna lösa problemen och ge största möjliga hjälp.Därför tror jag det är olyckligt när man i debatten, inle bara i kammaren ulanäven och kanske ännu mer på fältet, går till ytterligheter både på den ena ochpå den andra sidan. För eget bästa gäller det atl balanseradebatten. Det får inte bli någon budgivning modell auktion om u-landsbiståndet- därmed tjänar vi inte syftet med u-landshjälpen bäst. Om man diskuterar dennafråga man och man emellan märker man nämligen all svensken inle har såförfärligt stor förståelse för u-landsproblemen. Skall vi lyckas i vår strävanatt öka biståndet gäller del att på ett vettigt sätt föra ut frågan tiUmänniskorna, Vpk:s representant lyckades på ganska mångaställen i sitt anförande tala om imperialism och utsugning det skall bliintressant att se hur det blir i protokollet. Man frågar sig hurvpk egentligen vill ha det. Den ena dagen förföljer partiet den privataföretagsamheten på alla sätt, och det klimat som råder förföretagsamheten i detta land är inle det bästa. Många lar också konsekvensernahärav och flyttar sina företag utanför landels gränser. Då fortsätter vpkförföljelsen där och är beredd all tala om atl delta är en hjälp tillimperialism och utsugning i de andra länderna. Jag tror inte att det är så enkelt. När vpk nu förföljersvensk företagsamhet som etableras utomlands skulle man egentligen inle göradet. Man har ju nått sitt mål i och med att man lyckats driva ut privatföretagsamhet ur landet. Följden därav har vi sett: Vi har i detta landarbetslöshet och svåra ekonomiska förhåUanden som undergräver vår förmåga alltUl tredje världens länder ge hjälp i den omfattning som det här handlar om. Jag har inget speciellt yrkande; jag har baravelat till protokollet få antecknat att jag tror att vi alla tjänar på atl föraden här debatten pä ett mera balanserat sätt än vad den upplevts. HerrBERGQVIST(s): Jag vill la upp tvä saker: dels ländervalet,dels enprocentsmålel. Det har tidigare här i debatten framhållits att de socialaoch politiska faktorerna har en avgörande betydelse för utvecklingsprocessen.Mot den bakgrunden är det rimligt att man visar återhållsamhet med nya svenskabiståndsinsatser till länder med regimer som inte är intresserade av en socialutveckling. Likaså bör man vid en utvidgning av mottagarkretsen för biståndetfrämst välja de länder som har både behoven och framstegsviljan. Om jag ser på den struktur som det bilaterala biståndethar , upplever jag det så att strukturen inte fullt ut står iöverensstämmelse med det synsätt som ligger lill grund förländervalsresonemanget, Å andra sidan kan det finnas en del skäl för att detförhåller sig så, eftersom biståndsarbetet har långa planeringsperioder ochkräver kontinuitet och stadga. Några hastiga omställningar kan man inte räknamed. Men just därför att planeringstiderna är långa och därför alt det ofta kanfinnas praktiska skäl som talar för att man fortsätter med nya insatser där manredan har erfarenhet och är inarbetad, är det som jag ser det desto viktigareatt själva planeringsarbetet redan från böfian starkt präglas av den grundsynsom innebär att man ser biståndsarbetet i samband med de sociala och politiskaförhållandena. Med det här vill jag mte ha sagt annat än atl det svenskau-landsbiståndet vid en internationell jämförelse står sig myckel bra. Desvenska skattebetalarna har ingen anledning att känna att man misshushållarmed deras pengar. Tvärtom tror jag alt vi på det hela taget kange ett mycketgott betyg åt det svenska biståndsarbetet, 1 den här debatten har det förekommit helt olika siffror ifråga om vad enprocentsmålel skulle innebära i kronor räknat. Det är välangeläget atl man försöker komma överens om hur det kan förhålla sig. Enligt långtidsutredningen kräver enprocentsmålet ettanslag på /75, har emellertid den samladeproduktionen inte ökat så snabbt som långtidsutredningen räknade med, och omman justerar med hänsyn till vad man vet om produktionen kommer till ett anslag på 2 260 miljoner. Vi skall aUtså öka anslagen från I 1/4miljard nästa budgetår till 2 1/4 miljard /75, Om vi även det näst ökar , såskulle vi i sista omgången behöva öka etl påslag på ungefär710 mUjoner kronor, allt enligt långtidsutredningens fömtsättningar. Att detinte räcker med en 25-procentig stegring hänger framför allt sammanmed att liksom andra länder i för etl tag sedan översköljdesav den största prisstegringsvåg som vi har haft sedan , Eftersom vi haft en 25-procentig anslagshöjning i löpandepriser, så har den något snabbare prisutvecklingen inneburit alt man avdelatmindre reala resurser till u-hjälpen än man skulle ha gjorl om prisutvecklingenhade varit mmdre markerad. Vilka möjligheter finns det då alt klara en höjning på ca700 miljoner ? Herr förste vice talmannen förvånade migverkligen när han talade om att det kan synas närmast oöverstigligt all på etlenda budgetår göra en så stor höjning. har ju verkligen varit uteoch intecknat framtiden i många olika sammanhang, och det har varit fråga ommycket stora summor som man skulle plocka fram med kort varsel. upplever vi en hård konkurrens mellan olika utgifter påstatsbudgeten. För den statsbudget som behandlar i vår ökarutgifterna med i förhållande till . Men avdessa 7 000 miljoner kunde bara ungefär 400 miljoner användas till nyaåtaganden. Resten går till kostnadsstegringar, olika automatiska utgiftsökningaroch en utbyggnad i enlighet med redan tidigare fattade beslut. Om man gör ett räkneexempel och överför den härsituationen till /75, kan man säga att 300 av de 700 miljonernabiståndspengar går in i de automatiska utgiftsstegringarna, och de 400miljonerna i extra ökning kan med den del av de automatiskainkomststegringarna som inte är uppbundna. Enligt del här exemplet skulle detalltså inte behövas någon skattehöjning för att klara enprocentsmålet. Sedan är det en annan sak om man aktualiserar andra angelägnareformer som kan motivera en inkomstförstärkning. Dessutom bör det understrykas alt i dessa"automatiska" utgiftsstegringar på 7 miljarder i kommande budgetligger ju rader av reformer och förbättringar. Det är bara det atl man harbundit upp politiken i flera faU , och därför kommer man i enenstaka budget alt uppleva alt handlingsutrymmet för nya åtaganden är begränsat.Men här är det alltså fråga om 700 miljoner totalt som inle kommer som enöverraskning och som man ell par år i förväg kan försöka bereda utrymme förbland andra utgiftsökningar. När 1968 fattade beslut om att enprocentsmåletskulle vara uppfyllt 1974/75, så hade man bakom sig debatt om olikautbyggnadsalternativ, många ganska långtgående. stannade för budgetåret1974/75 därför att man ville ha en realistisk målsättning och vara säker på skulle kunna gå i land med vad man hade föresatt sig, I procent 1974/75angavs då som etl minimimål. Jag skulle uppleva del som myckel tragiskt om densvenska inte kunde klara detta. 1 ett läge där de grundläggandeekonomiska förutsättningarna ändå inle förändrats på något avgörande sättskulle del vara ett nederlag för oss politiker, en allvarlig motgång i arbetetpå en vidgad internationell solidaritet. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande deltabetänkande samt behandlingen av återstående ärenden på föredragningslistan lillkl. §6 Interpellation nr 134 ang. förläggning till av en godsterminal och godsbangärd Ordetlämnades på begäran till HerrGUSTAVSSON i (c), som yttrade; Beträffande de i sammanhanget aktuella orternaför placering av en godsterminal och en godsbangård - , , Räppeoch Berganäs - har i begärt atl förslaget i fråga om Räppeblir föremål för ytterligare utredning. Om planerna förverkligas skulle ditförläggas den verksamhet som utföres vid godsmagasinet i ;skulle det gods som går över i huvudsak dirigeras överRäppe. skulle därmed förlora en stor del av sin betydelse somgodsbangård. Enligt uppskattningar framtvingas en inskränkning av personalendär med ett tiotal anställda. Det finns anledning hysa stora betänkligheter mot denlokalisering till Räppe som planeras. Enligt min mening talar övervägande skälför att godsterminalen och godsbangården förlägges till . Företrädareför de SJ-anställda har påpekat att investeringen i Räppe knappast kan tänkas blilönsam. Man ifrågasätter om systemet med conlainertranspor-ter kommer att bliav den omfattning som är en fömtsättning för att Räppeprojeklet skall löna sig. Till dettakommer att det föreligger överkapacitet på bangårdeni ; del är givetvis angelägel alt denna utnyttjas. skulle investeringarnas omfattning kunna begränsas. vara möjligt att till mindre kostnader vinna de fördelar i fråga om niai 1972 rationaliseringar och kortare transporttider, vartill förespråkare för Räppealternativethänvisar, genom att välja som lokaliseringsort. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarensmedgivande att till herr kommunikationsministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd medverka till alt blirförläggningsort för en godsterminal och godsbangård? Denna anhållan bordlades. § 7 Anmäldes och bordlades Nr 24 i anledning av propositionen 1972:78 med förslag tUllag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten atl utbekommaallmänna handlingar Nr 8 i anledning av Kungl. Maj;ts i propositionen 1972:1gjorda framställning om anslag för /73 tUl domstolsväsendetsorganisalionsnämnd, m. m. jämte motioner Nr 10 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1gjorda framställningar om anslag för /73 tiU polishus m.m. jämtemotioner Nr 26 i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1972:85angående utgifter på tiUäggsstat liU rUcsstaten för /72 ivad avser anslag inom verksamhetsområde § 8 Anmäldes och bordlades motionen nr 1689 av . i anledning av Kungl. Maj:ls proposition nr 95 med förslag tillförordning om ändring i förordningen (1947:576) om statUg inkomstskall, m. m. § 9 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att följande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 197 i (fp) lill herrutbildningsministern angående undervisningen vid lantbruksskolorna undervegetationsperioden: VUkaåtgärder är statsrådet beredd atl vidta för atl säkerställa alt undervisningenvid lantbruksskolorna kan bedrivas under större delen Nr 71 § 10 Kammaren åtskildes . ------ I" '"" --------------------