prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — Skulle man inte kunna tänka sig att statsrådet kontakt med i denna fråga för att åstadkomma en förbättringpå detta område? I de norska gymnasierna, och givetvis i skolorna nedanförgymnasienivån, råder generellt rökförbud för eleverna. När skolan inle accepterar rökning inom sitt områdeuppfattas det kanske ibland som impopulärt, men jag har den uppfattningen attdel har inträffat en svängning som det finns all anledning alt utnyttja. Detskulle vara elt uttryck för samhällets klara reaktion mot en rent negativfaktor och stödja elever och föräldrar mot elt ofta konstlat opmionstryck. Ang. inrättandet av rökrutor vid grundskolor i behöver inte pånågot sätt övertyga mig i denna fråga jag använder varje möjlighet jag haratt avråda ungdomar från alt börja röka. Men det är inte del saken gäller utan om vi skall ha ettcentraliserat eller decentraliserat beslutsfattande, och det förvånar mig attfru i , med den allmänna ideologi omfattar, såhårt Miljö vårds forskning, m. m. går emotatt man ger möjligheter till lokala beslut. Sådana trodde jag var befrämjandeför verksamheten vid skolorna, och jag har förtroende för alt man ute ikommunerna inle bara skall behöva verkställa statsmakternas beslut när detgäller skolan och annat utan att man också skall ha den reellabeslutanderätten. Därför anser jag att vi inte skall centralisera aUa frågor,allra minst frågor av det här slaget. FruNILSSON i (c): Lika väl som statsrådet inlevill alt elever skall börja röka lika väl vUl jag ha en decentraliseradbeslutanderätt. Men jag har under min verksamhet i Hem och skola-rörelsen ochi skolstyrelsearbete kommit underfund med att det finns ett opinionstryck härpå alla berörda parter inom skolans värld och all man efterlyser etl uttalandefrån centralt håll, Atl jag föreslog att kontakt skulle tas med Kommunförbundeti den här frågan innebär naturligtvis ingen centralisering avbeslutanderätten, men man skulle kunna poängtera del motsägelsefulla i detförhållande som råder i våra skolor. Och en viljeyttring i det här avseendet skullevara till stor lättnad för dem som har atl besluta på det lokala planet, fördet tycker jag att de skaU göra. Jag kan inte slillsligande se en utveckling som innebärall rökningen bland våra elever ökar allt längre ner i åldrarna, utan vi måsteförsöka med alla medel uppskjuta rökdebuten. Sedan eleverna blivit vuxna hårdeatt själva bestämma, men vi har också som vuxna vårt ansvar för alt de inte itidig ålder, vUket vi vet är så farligt, inleds i en vana som det sedan är såsvårt att bli av med. Jag menar också atl de undersökningar som vi har gjorlhär i skulle behöva fortsättas och ännu mer intensifieras, och pågrundval av framkomna resullat skulle man kunna underlätta för de myndigheterdet berör atl besluta i de här frågorna. Överläggningen var härmed slutad, § 16 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1689 lillskatteutskottet, § 17 Föredrogs, men bordlades åter konstilulionsulskoltetsbelänkande nr 24, justitieutskottets betänkanden nr 8 och 10 samt jordbmksutskottetsbetänkande nr 26, § 18 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningen nr 134, § 19 Miljövårdsforskning, m. m. Föredrogs jordbmksutskottetsbelänkande nr 19 i anledning av dels Kungl, Maj:ls proposition 1972:1 såvittavser anslag till Miljövårdsforskning, dels Kungl, Maj:ts proposition 1972:39angående stöd lill kollektiv forskning inom miljövårdsområdet jämte motioner. Maj:l hade i propositionen 1972:1 (bilaga 11, punkten H 9, Nr 73 s. 140-142) föreslagit att den 1. bemyndigaKungl. Maj:t atl vid inrätta en 4 laj 1972 tjänst förforskningschef i Ce 1, ------------- 2. lUl Miljövårdsforskning för /73 anvisaetl reserva- Miljövardsforsk- tionsanslag av . "'"S' - "' Maj;t i proposilionen1972:1 (bilaga 1 1, punkten H 10, s. 142) föreslagit att i avbidan påsärskild proposition i ämnet till Stöd lill kollekliv forskning på vatten- ochluftvårdsområdel för /73 beräkna ett reservationsanslag av hade Kungl. Maj:t i propositionen 1972:39 angående stöd tillkollektiv forskning inom miljövårdsområdet under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över jordbmksärenden för föreslagitriksdagen alt 1. bemyndiga Kungl. Maj;l alt godkänna avtal angåendestöd lill forsknings- och utveckUngsverksamhet rörande behandling av avfaU från hushåU, industriell verksamhet m. m,, 2, till Stöd lill kollektiv forskning inommiljövårdsområdet för /73 under nionde huvudtiteln anvisa ell resei-vationsan- slagav , 1 propositionen 1972:39 hade föreslagils all Kungl. Maj;lbemyndigades godkänna avtal med Stiftelsen Industrins vatten- och luftvårdsforskningom stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet rörande behandling avavfall från hushåll, industriell verksamhet m. m. Verksamheten förutsattessamordnad med den kollektiva forskning som pågick inom vallen- ochluftvårdsområdet, TUl finansiering av den samlade kollektiva forskningeninom miljövårdsområdet hade föreslagils för /73 elt anslag av1,. Eftersom motsvarande belopp skulle tillskjutas avnäringslivet kom under nästa budgetår totalt all slå lillförfogande, varav för forskning inom avfallsområdet, I delta betänkande hade behandlats delsmotionen 1972:88 av m, fl, (fp), dels motionen 1972:543 av m, fl, (m) vari,såvitt nu var i fråga, hemställts all lill Miljövårdsforskning /73 skuUe anvisa ell med tiU 18 620 000 kronorförhöjt reservationsanslag samt hos Kungl, Maj:t anhålla om förslag tillhöslriksdagen om inrättandet av ett miljövårdsforskningsråd i enlighet med vadi motion 1972:294 anförts, dels molionen 1972:1248 av m, fl, (c) varihemställts att till Miljövårdsforskning (bil, 11, H 9) anvisade ettreservationsanslag av , dels motionen 1972:1253 av m, fl. (m) varihemställts att skulle under huvudtitel punkl H 9 Miljövårdsforskning anslå för att bl. a. möjliggöra angelägna forskningsinsatser i , 31 Miljö vårds forskning, m. m. dels molionen 1972:1254 av m, fl, (vpk)vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att under H 9 i proposition1972:1, bilaga 11, Jordbmksdepartementet som reservationsanslag skulle anvisaett fill uppräknat belopp, dels molionen 1972:1288 av m, fl, (fp) varihemställts atl beslutade all lill Miljövårdsforskning för budgetåret1972/73 anvisa etl i förhållande lUl Kungl, Maj:ts förslag med 5 380 000 kronorförhöjt reservationsanslag av , delsmotionen 1972:1558 av (). 1, bemyndigadeKungl, Maj:l att vid inrätta en tjänst förforskningschef i Ce 1, 2, i anledning avKungl, Maj:ts förslag och motionerna 1972:543, såvitt nu var i fråga, och1972:1253 samt med bifall till motionerna 1972:1248, 1972:1254, såvitt nu var ifråga, ävensom 1972:1288 fiU Miljövårdsforskning för /73 undernionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 3, i anledning avmotionen 1972:543, såvitt avsåg inrättande av ett miljövårdsråd, som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört angående översyn avsamordningsfrågorna inom miljövårdsforskningen, 4, bemyndigadeKungl. Maj:t all godkänna avtal angående stöd lill forsknings- ochutvecklingsverksamhet rörande behandUng av avfall från hushåll, industriellverksamhet m. m,, 5, till Stöd till kolleklivforskning inom miljövårdsområdet för /73 under nionde huvudtiteln anvisade ell reservations anslag av , 6, lämnademolionen 1972:88 ulan åtgärd, 7, lämnademotionen 1972:1558 ulan åtgärd. Reservation hade avgivits av herrarMossberger, i Väslervik, , i Grebbeslad ochÄuguslsson samt och (samtliga s), som ansett allutskottet under 2 bort hemställa, att med bifall lill Kungl, Maj;ts förslag ochmed avslag på motionerna 1972:543 och 1972:1254, båda såvitt nu var i fråga,samt motionerna 1972:1248, 1972:1253 och 1972:1288 fill Miljövårdsforskningför /73 under nionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslagav . Till betänkandet hade fogats elt särskilt yttrande av herrTakman (vpk). HerrMOSSBERGER (s): I Kungl, Maj:ls proposition nr , bil, 11 punktenH 9, föreslår departementschefen, förutom inrättande av vissa tjänster, att eltanslag på skall utgå till miljövårds- forskning,I anslutning tUl denna punkl har väckts ett antal motioner, som yrkar på etthögre anslag, nämligen , Kungl, Maj;t har sedan förra årethöjt anslaget fill denna forskning med tUl det belopp som jagnyss nämnde, . Utskottsmajoriteten har biträtt motionerna,vUket betyder att man höjer departementschefens bud med inle . Visserligen föreslår i sin motion en kompensation genomminskning med på anslaget lill mUjövårdande åtgärder inomindustrin. Men förslaget all pruta på det anslaget är egentligen etl slag itomma luften, eftersom del i verkligheten mte finns några pengar. Detta anslagär ju förbmkat, och det behövs mera pengar tUl delta ändamål. På så sätt bUrdet egentligen ingen besparing. Utskottet skriver i sill betänkande atl det är enförhållandevis begränsad anslagstilldelning som departementschefen förordar närhan anslår till miljövårdsforskningen och all om det inteblir mera pengar kan det betyda att vissa delar av forskningen inle kan genomföras.Jag tror att detta påslående är överdrivet, I stäUet anser jag alt det inte ärsäkert att man kan använda alla de pengar som begärs utöver vad Kungl, Maj:lhar föreslagit. Jag tror inte alt man, som utskottet har förutsatt, behöveravbryta några projekt på grund av brist på medel, om man inle får mer än vadsom föreslagits av Kungl, Maj:t. Vi reservanter vUl för vår del gärna framhålla attutvecklingen på miljövårdsområdet givetvis medför all stora krav stäUs på detallmännas insatser i syfte alt hindra miljöförstöring, och för dessa strävandenär mUjövårdsforskningen av gmndläggande betydelse det kan ingen förneka. Men del är ju också så alt en stor del av denna forskningbedrivs med medel från förevarande anslag som fördelas av naturvårdsverketsforskningsnämnd. Föf en bedömning av samhäUets totala insatser påmUjö-vårdsforskningens område är det nog nödvändigt alt även beakta sådanforskning som bedrivs inom ett flertal mstilutioner och med stöd av allmännamedel på andra vägar. Som exempel kan jag nämna alt under innevarande budgetårsatsar staten på forskning som bedrivs av institutet förvatten- och luftvårdsforsknmg och alt industrin bidrar med Uka stort belopp.Vidare görs betydande insatser för mUjövårdsforskningen av styrelsen förteknisk utveckUng, statens råd för skogs- och jordbruksforskning, statensnaturvetenskapUga forskningsråd, jubUeumsfond, , lantbruks-högskolan och skogshögskolan, för att nu endast nämnanågra exempel. Den totala omfattningen av de insatser som här nämnts ärdet vanskligt att uppskatta, bl, a, med hänsyn tUl svårigheterna alt klartavgränsa mUjövårdsforskningsområdet, Sammanlagt torde dock statens ekonomiskainsatser för miljövårdsforskningen genom förenämnda organ uppgå till ca 40miljoner kronor . Härtill kommer, som jag nämnde, den omfattandeforskningsverksamhet på miljövårdsområdet som bedrivs inom universitetens ochhögskolornas reguljära verksamhet. De totala statliga insatserna påmiljövårdsforskningsområdet är således, anser vi, av en myckel betydandeomfattning. Insatserna är emellertid spUttrade och svåröverskådliga. Miljö vårdsforsk -ning, m. m. 3 protokoll 1972. Nr 73 ning utgör endast en del av detotala insatserna. Torsdagenden därför i likhet medutskottsmajoriteten att en utredning bör tillsättas för 4 mai 1972 °''' " översyn avsamordningsfrågorna inom miljövårdsforskningen. -;----------- Enligt vår mening är det mol den bakgrundenolämpligt att nu göra en Mdjovardsforsk- kraftig ökning av anslaget lUl miljövårdsforskning. I stället bör den itiiii{in m °' ' ' begärda översynen, som möjliggör entotalbedömning av anslagsbehovet inommUjövårdsforskningsområdet, avvaktas. Vi anser därför all myckel välbör kunna godta det anslag som departementschefen har föreslagit. Det kan i detta sammanhang också nämnas alt denprocentuella ökningen av anslaget lill miljövårdsforskning enligt vad vi funnitvarit större än för forskningsanslagen i allmänhet . I vad gäller prioriteringen vill vi från vår sidaframhålla att Östersjö-forskningen bör tillmätas stor vikt. a. bör detinternationella forskningsarbete som inletts för att komma till rätta medföroreningen av fullföljas. Men detta bör kunna ske inom ramen för demedel som beräknats i propositionen. Utskotlsmajoriteten säger att för all bl. a.Öslersjöforskningen skall leda lill åsyftat resultat är det nödvändigt altbetydande utrymme skapas för nya projekt. Vi reservanter är helt ense medutskotlsmajoriteten om atl forskningsarbetet rörande bör fullföljas.Men som vi anfört i vår reservation redovisas från svensk sida inte mindre än225 forskningsprojekt som gäller . Som jag sagt satsas ca 40miljoner kronor på mUjövårdsforskning, och det är inte litet pengar. Man kanockså säga atl det kommer pengar vid sidan om genom den forskning som bedrivsvid högskolor och universitet m. m. Därför anser vi att de pengar som Kungl.Maj:t har föreslagit på denna punkt är till fyllest för projekten. Jag yrkar bifalltill reservationen. Under detta anförande överlog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i Skegrie (c); Reservanternas ärade talesman sade alt detvar en överdrift av ulskottsmajoriteten att hävda att om inte naturvårdsverketfick detta ökade anslag för sin forskning, så kunde vissa delar av forskningeninte genomföras. Del är ingalunda någon överdrift. I stället är det föreslagnaanslaget på 13,6 miljoner knappast till fyllest för alt fortsätta nu pågåendeforskningsobjekt. Och det medger inle att man upptar några nya arbetsuppgiftervid sidan om, inle ens sådana uppgifter som kan vara föranledda av de hittUlsvunna resultaten. För del behövs de där extra 5 mUjonerna, som majoriteten harförordat. Den forskning som bedrivs vid har tidigare haft För /71 disponerade verket 12,44 mUjoner kronor, men beloppet sänktes följande år till 12,16 mUjoner.Den nu föreslagna ökningen tUl 13,6 miljoner skall först täcka 34 de automatiska kostnadsökningarnaoch ger därför inle utrymme för Men det vore synnerligen beklagligt. om denpågående forskningen skulle behöva begränsas eller kanske rent Torsdagenden av,åtminstone delvis, inställas på grund av brist på medel. Del skulle 4 ]i,ajjgyo kunnainnebära att redan vunna resultat spolierades, eller att man måste r:::: begränsa fullföljandetav andra forskningsobjekt. Under alla förhållanden Miljovardsjorsk-belyderdet mindre anslaget en förskjutning i tiden av de resultat som '""åi. '" '" kan framkomma genom det pågåendeforskningsarbetet. Elt område där sådana faror kan uppslå ärÖslersjöforskningen, som betonade värdet av. Där är detnödvändigt att fuUfölja forskningen utan avbrott, ty man måste ha fram en trendi havets utvecklingsfas för att över huvud taget ha någon nytta av deforskningsresultat man tidigare vunnit. En inskränkning på detta område skulledärför vara synnerligen beklaglig. Jag tror inle atl del är så, som reservanternas äradetalesman sade, att den forskning det här gäUer kan med de pengar somredan finns. havsvattensforskning omfattar inte baraÖstersjön utan även andra vatten, bl. a. vattnet på , men man har eltsynnerligen omfattande arbete i gång i Öslersjöforskningen och har där ävenetablerat kontakter med övriga Östersjöstater. Sålunda hade man för en tidsedan ett symposium tillsammans med , och man skall fortsätta medetl nytt sådant symposium förlagt till . Om vi skall kunna uppehålla ochfortsätta värt deltagande i det internationella forskningsprojektet förÖstersjön behövs det ökade resurser utöver de som finns eller de som nuföreslås. De miljöovänliga utsläppen från fabrikerna i såväl vattensom luft ägnas också ett ingående studium. Även den forskningen behövervidareutvecklas. Vi har här i beviljat betydande belopp föratt hjälpa industrin med miljövårdsanläggningar, och det är inte osannolikt atten vidgad forskning på det området skuUe kunna spara pengar genom alt man ifabriksledet kanske kan begränsa sådana utsläpp. Etl annat mycket viktigt område där det krävs vidgadeinsatser är avfallsforskningen. Den bedriver man, åtminstone delvis, isamarbete med . Det är nödvändigt att detta samarbete kanfortsätta. Ävfallsproblemet växer ständigt och inger ständigt nya bekymmer. Idealetnär det gäller dess lösning är ju att finna fomier för alt nedbryta ochomvandla avfallet så all det kan återföras till marken. Återförandet tillmarken är emellertid beroende av om man kan skapa möjliglieter att neutraliserade giftiga beståndsdelar som tyvärr finns i avfallet från hushållen. Hur viskall lösa det problemet är ännu inte klart, men det pågår forskning påområdet, och den behöver sannolikt intensifieras. Forskningens uppgift är som sagt att spara pengar genomatt förekomma mUjöförstöring. Del är alltid bUligare och bättre alt förhindramiljöförstöring än att låta den ske och efteråt försöka häva verkningarna. Detär avsevärt dyrare att vidta återställningsåtgärder t. ex. i etl förstörtvallen än att förekomma denna förstöring. Del är riktigt, som sade, atl utskottet ärenigt på en punkt, och den gäUer behovet av en översyn av samordningsfrågorna inom mUjövårdsforskningen. Det är nödvändigt atl vi gör en sådan översyn; miljövårdsforskningen är för splittrad. Men denna översyn 35 Miljövårdsforskning, m. rn. bör intefå tas lill intäkt för atl bromsa upp den nu pågående forskningen. En sådansamordningsöversyn kan ta relativt , och innan resultatet av den ärklart och har passerat för en ny uppläggning av forskningen kanviktig tid ha gått till spiUo. Om vi alltså av den anledningen skulle lägganaturvårdsverkets forskning på is, kan vi förlora ganska mycket. Den forskningsom leds därifrån rör, som jag har sagt, synnerligen betydelsefuUa områden,objekt som har direkt betydelse för enskilda människor. Den sakkunniga prövningvid anslagsfördelningen som man får räkna med kommer att ske inaturvårdsverkets regi också för atl vi för dessa pengar får envederhäftig och vetenskapligt grundad forskning. Det är oerhört viktigt detvUl jag understryka än en gång all forskningen blir sanningsenlig och slår påvetenskaplig grund. Tyvärr finns det har jag tidigare anspelat på just inommiljövårdsforskningen en hel massa "privatpraktiserande" forskare,som förefaUer ha en väldig ambition att hitta åtminstone något gift någonstans-antingen i något födoämne eller någon annanstans i naturen, del spelar inte såstor roU för all få etl namn som aktuella forskare, för att kanske sedanefter kort lid vederläggas av nägon annan och beskyllas för ovederhäflighet ochskrämselpropaganda. Därför är del mycket viktigt alt vi just beträffandemUjövårdsforsk-ningens känsliga område kan upprätthåUa en objektiv,sanningsenlig och vetenskaplig forskning. Man kan tryggt utgå ifrån attnaturvårdsverkels forskningsnämnd inte kommer alt bevUja anslag tUl andraobjekt än sådana vUkas resultat man kan lila på. Därför är det intet tvivel omatt den anslagsökning som utskottet här föreslår är väl motiverad. Det är ocksåväl redovisat hur och vartUI medlen bör användas inom . Jag ber med detta atl få yrka bifaU lillutskottets hemställan. När jag liksom den föregående ärade talarenyrkar bifall tUl jordbruksutskottets hemstäUan i betänkandet nr 19 är detdärför atl jag är övertygad om att det vore ytterst beklagligt om en radviktiga mUjövårdsforskningsprojekt som är på gång skuUe behöva stoppas påhalva vägen, så att tidigare utdelade anslag från i storutsträckning helt enkelt skulle bU meningslösa. Men jag skulle i dettasammanhang vilja säga några ord om motionen 88 angående en institution föravfallsforskning, som jag och flera andra folkpartister har lagt fram och somjordbmksutskottet i detta läge inle har funnit påkaUa någon särskild riksdagensåtgärd. Att avfallsforskning är en viktig och aUtmer oumbärligdel, inte bara av mUjövården utan av hela produktionstekniken, torde utskottetvara enigt om. Detta överensstämmer helt med den Unje som hardrivit i sina miljöprogram, senast det program som vi antog vid landsmötet ,där vi ullryckUgen fastslog atl "cirkuleringsprincipenråvara-konsumlion-åleranvändning måsle bli central i aUl ekonomiskt handlande.Avfall är tUlgångar som måsle tas till vara och efter bearbetning återutnyttjas, UtveckUngsarbete krävs för effektivt omhän- dertagandeav sopor och avfaU och för återanvändning av detta t, ex, genom komposlering.Den teknologi som är nödvändig för att utveckla metoder för omhändertagande avkonsumerade varor och för återutnytl-jande eller återförande av dessa tUlnaturens kretslopp måsle ytterligare stimuleras," Det är i själva verket en grundprincip för den typ avavfallsbehandling som ett modernt industrisamhäUe måste ägna sig åt, all deninte böfiar på soptippen utan i fabriken då varan ursprungligen tillverkas.Slutmålet är ett totalt produktansvar från tillverkarens sida, där inle baratillverkningen och användningen men även återanvändningen av varan är frånböfian beräknad och kontrollerad med avseende på sina miljöeffekter. Men vi hardefinitivt ännu inte tillräckligt med kunskap för att fuUt kunna ta etl sådantansvar; inte heUer vel kommunerna hur de på elt miljöriktigl sätt skallbehandla alla de sopor som de faktiskt får ta emot . Miljövårdsforskningen är en mycket ung forskningsgren, ochdet är därför verkligen inte särskUt underiigt att dess bidrag om det nuverkligen förhåller sig så - har ökat något snabbare än beträffande andra typerav forskning. Det är ju självklart när del gäller en ung, oerhört viktig ochexpansiv forskningsgren. Den fråga som tas upp i vår motion 88 gäller hur en sådanhär forskning bäst skaU organiseras. har motionerat ometl avfallsforskningsinslitut, som skulle vara beläget vid lantbrukshögskolani ; där bedrivs redan en forskning som skulle kunna Utnyttjas ochutvidgas, I årets motion framhäver vi alt denna forskning måste vara i hög gradtvärvetenskaplig, dvs, där måsle idkas samarbete av tekniker, kemister,ekologer, biologer, medicinare m, fl,; en åsikt som delades av fleraremissinstanser när fjolårets motion i delta ämne behandlades. Vad som har hänt är att fjolårets motionsyrkanden iprincip vidareförts av proposilionen 39, som betänkandet också handlar om..Visserligen säger departementschefen där, atl eftersom forskningen är avutpräglat tvärvetenskaplig karaktär, så är det myckel angeläget att samarbetetmellan samtliga berörda organ fungerar effektivt, utan att han dock fördenskullanger på vilket sätt denna effektivitet är alt uppnå. Jag har myckel svårt atttro att inle den påbörjade och redan mycket lovande avfallsforskning somfaktiskt bedrivs vid Ulluna skulle få en central ställning i det arbete somnaturvårdsverkels enhet för avfallsfrågor kommer att bevira. Del vore juegendomligt om man skulle slopa de resurser i form av personal, laboratorieroch erfarenheter som redan finns där och börja från början, i stället för atlutnytfia det kunskapskapital som finns samlat där och de utmärkta initiativ somredan är tagna, 1 denna förvissning är det aUtså som jag yrkar bifall tilljordbruksutskottets hemställan. Den proposition som vi nu behandlar gäUeranslag till forskning. Vi vet att just forskningen är ett stort brislområde.Det finns visseriigen alltid behov av forskning på aUa fält, som det i och försig kan vara motiverat atl tillfredsställa, men vi vet också alt resursernaalltid är Miljö vårdsforsk -ning, m. m. MUjövårdsforskning, rn. begränsade.Därför måsle man göra en mycket sträng prioritering och därvid iförsta hand satsa på den forskning som är mest angelägen från samhällets ochvetenskapens synpunkt. Man måste alltid göra en avvägning, och prioriteringarnaär ofta mycket besvärliga. De andra oppositionslalarna har redan framfört den meningsom också finns redovisad i utskottets betänkande, nämligen att vi i rådandeläge har valt att prioritera miljövårdsforskningen, eftersommiljövårdsproblemen i det fallet tror jag att vi alla är överens hör tillde svåraste och mest påträngande problem som vi har alt lösa i dagens samhälle.För atl få fram förnuftiga och lyckade lösningar krävs det forskning på en radolika områden. Därför har även vi i moderata samlingspartiet ansett detnödvändigt att angelägenhetsgradera miljövårdsforskningen på ett alldelesspeciellt sätt.