prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1972: 40 Val av två ombudsmän § 1 Val av två ombudsmän Ordet lämnudes på begärun tUl HerrLARSSON i Luttru (c), som yttrude: 1 en till ställd skrivelse den 22februari 1972 avsade sig justitieombudsmannen uppdraget attvara ombudsman från och med den dag nytt val av justitieombudsmanäger mm i anledning av avsägelsen. Kammaren beslöt sammu dag att erforderligtval skuUe anställas i föreskriven ordning. Justitieombudsmannen utsågs den 27 mars 1968tiU ombudsman. Valet avsåg tiden intill dess nytt val förrättatsunder fjärde året därefter. Ämbetsperioden utgår således . Med hänsyn tUlbestämmelserna i 68 § första stycket riksdagsordningen och 66 § riksdagsstadganhar JO-delegationen upptagit frågan om val av ny ombudsman. På anförda skäl har JO-delegationen berett frågan om vulav två ombudsmän. Samråd har därvid ägt mm med de av valdaledamöterna i talmanskonferensen. JO-delegutionen föreslår enhälHgt att för tidenfrån valet tiU dess nytt val skett under fjärde året därefter för det förstatill justitieombudsman omväHer justitieombudsmannen , för det andratill justitieombudsman efter väHer nuvarande ställföreträdandejustitieombudsmannen . Vulet av tvä ombudsmän avser tiden från valettill dess nytt val sker under fjärde året härefter. JO-delegationen harföreslagit omval av justitieombudsmannen och till nyjustitieombudsman ställföreträdunde justitieombudsmunnen BertU . Pä gjord proposition beslöts delsatt förevarande val skuUe ske med acklamation, dels att tiU riksdagensombudsmän skulle utses och . § 2 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. §3 Meddelande ang. veckans sammanträden Avsikten är att vid dagens sammanträde skall behandlas de på föredragningslistan under punkterna 2743 upptagnautskottsbetänkan- Nr 40 dena, dvs. alla ärenden t. o. m.konstitutionsutskottets betänkande nr 10. Onsdagenden Sammanträdet kommer därför attfortsättas efter middags- 15 mars1972 uppehäU . -------------------- inledes sammanträdet med en frågestund.Först bland utskottsärendenu upptus justitieutskottets betänkunde nr 4 omunslug tUl polisväsendet m. m. Även på torsdugen blir det nödvändigt attanordna kväUsplenum. Kammarens bordläggningsplenum tarplanenligt sin början . § 4 Herr talmannen meddelade att enligt till kammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven den 14 mars-14april. beviHades erforderlig ledighet frän riksdagsgöromålen. § 5 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj:ts propositioner nr 25 till socialutskottet, nr 26 till utbildningsutskottet,nr 33 tUl näringsutskottet, nr 35 till socialutskottet samt nr 42 och 43 tUlfinansutskottet. § 6 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1496och 1497 tUl trafikutskottet, nr 1498och 1499 tUl justitieutskottet, nr 1500 såvitt avsåg punkterna 1 och 3 tUl flnansutskottetsamt punkten 2 tiU skatteutskottet, nr 1501 såvitt avsäg punkten 1 a till finansutskottet sumt punkternu 1 b och 2 till skutteutskottet, nr 1502och 1503 tUl finansutskottet sumt nr 1504 tUlskutteutskottet. § 7 Föredrogs, men bordlades åter lagutskottetsbetänkanden nr 5 och 6, sociulförsäkringsutskottets betänkunde nr 11 sumtnäringsutskottets betänkanden nr 11 14. § 8 Föredrogs och biföllsinterpellutionsfrumställningurnu nr 8890. § 9 Föredrogs inrikesutskottets betänkunde nr 5 iuniedning uv i propositionen 1972:1 bilugu 9, finunsdepurtementet, gjordufrumställningur om unslug till vissu ullmännu centrulu ämbetsverk m. m. jämtemotioner. Punkterna 1 -3 Kummaren biföll vad utskottet i dessu punkter hemställt. Förberedelserför omlokalisering av statlig verksamhet Muj:t hude i propositionen1972:1 bilugu 9 under punkten E 16 (s. 76-77) föreslagit att till Förberedelserför omlokalisering av statlig verksamhet för /73 anvisa ettförslagsanslug uv . I dennu punkt hade utskottetbehandlat föHunde motioner som rörde omlokulisering uv statlig verksamhet: 1. motionen1972:204 av m. fl. (fp) vari yrkats utt Kungl. Muj;t guv sumtligustutligu verk och myndigheter, som inte berördes av beslut omutflyttning från , i uppdrag att före inkomma meddetuHerude undersökningar av respektive verks möjligheter utt under entioårsperiod decentruliseru sin verksumhet i syfte utt uvsevärt nedbringupersonalstyrkan i , 2. motionen1972:587 av m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga, yrkats - medhänvisning tUl motiveringen i motionen 1972:294 -att hos Kungl. Maj;tskulle anhålla att en parlumenturisk kommitté med representution från berördufuckliga orgunisutioner snurust tUlsuttes för utt utreda de frågor i sambandmed utflyttning av verk och myndigheter från vilka berörts i motionnr 294, 3. motionen 1972:594 av iSkegrie m. fl. (c), 4. motionen1972:763 av herrar i (c) och i Ulfsbyn (c) variyrkats att som sin mening guv Kungl. att även undra orter än de s. k. storstadsalternutivenskulle komma i fråga vid omlokalisering av viss statlig verksumhet som nuförbereddes sumt att i sumbund därmed statlig förvultningsverksumhet skuUelokuliseras till Säffle-Åmålregionen, 5. motionen1972:1401 av m. fl. (m) vari yrkats att beslutude atthos Kungl. Muj:t anhällu om utt "Delegutionen för lokalisering av statligverksamhet" fick i uppdrag att i samband med nya förslug om omlokaliseringframlägga en sumhällsekonomisk unulys över konsekvensernu uv sinu förslug, 6. motionen1972:1402 av i m. fl. (s) vari yrkats att medupphävande av tidigare beslut om domänverkets förläggning tillFalun/beslutade förlägga verkets centrala admmistration tillJönköping samt att i kompensationssyfte beslutade hemställa tUlKungl. Maj:t om förslag till lokaUsering av annan verksamhet tUlFalun/i den mån frågan inte kunde lösas direkt via delokaHserings-, närings- eller arbetsmarknadspolitiska organen, 7. motionen1972:1464 av i (c) vari yrkats -med hänvisning tillmotiveringen i motionen 1972:1100 - att i skrivelse tUl Kungl. Maj:tbegärde att vid kommande förslag om utlokalisering av stutliga verkoch institutioner skuUe ihågkommas. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Föreberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet A. att tUl Förberedelser för omlokalisering avstatlig verksamhet för /73 anvisade ett förslagsanslag av , B. att beträffande principerna för val av orterskulle avslå motionen 1972:763, punkt 1, C. att beträffande uttalande för vissa orterskulle avslå motionerna 1972:763, punkt 2, och 1972:1464, D. att beträffande skogshögskoluns förläggningskulle uvslå motionen 1972:594, E. att beträffande domänverkets forläggningskuUe avslå motionen 1972:1402, F. att beträffande en parlamentarisk kommittéoch sam hällsekonomisk analys m. m. skuUe avslå motionerna 1972:587, punkt 2, och 1972:1401, G. att beträffande delegering avbeslutsfunktioner skulle avslå motionen 1972:204. 1. beträffande principerna för val av orter av herrarNilsson i , i och i samtliga c, som ansett att utskottet under B bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1972:763, punkt 1,som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vud reservanterna anfört, 2. beträffande uttalande för vissaorter av i (c), som ansett att utskottet under C bort hemställu, 1. utt riksdugen ianledning uv motionen 1972:763 som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vadreservanten anfört om lokalisering av statlig verksamhet till Ämäl/Säffle-regionensamt 2. att motionen1972:1494 inte föranledde någon åtgärd, 3. beträffundedomänverkets förläggning uv (), som unsett utt utskottet under hemställa, att med bifuU tUl motionen 1972:1402 och medändring UV tidigure beslut om domänverkets förläggning beslutude utt verketscentrala administration skulle placeras i sumt utt riksdugen som sin mening guv Kungl. Maj:t till kännuvud reservanten anfört om framtida lokalisering till /, 4. beträffande en parlamentariskkommitté och samhällsekonomisk analys m. m. av herrar () och (), som ansett att utskottet under F bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1972:587, punkt 2,och i anledning av motionen 1972:1401 begärde att Kungl. Maj:t tillsatte en parlamentariskkommitté med de arbetsuppgifter som reservanterna angivit, 5. beträffunde delegering avbeslutsfunktioner av herrar i Ar vika (fp) och Rimås(fp), som ansett att utskottet under G bort hemställu, utt i uniedning uv motionen 1972:204 hemställdehos Kungl. Maj:t att stutligu verk och myndigheter fick i uppdrug utt skyndsumt utförudetuHerude undersökningar och mkomma med förslag om möjligheter uttdecentruliseru verksamheten i syfte bl. u. utt nedbringa personalstyrkan iStockholm. Vid dennu punkt hade uvgivits särskUda yttranden 1. beträffandeskogshögskolans förläggning av herrar i (fp). (),Rimås (fp) och (), 2. beträffandeökad decentralisering av herrar NUsson i , i ochGustafsson i (samtliga c). i (fp): Redan när vi behandladepropositionen om omlokalisering av statliga verk konstaterade vi, att det imånga fall redovisades starka betänkligheter mot utflyttning av hela verk. JagskaU här inte gå in på de brännande problemen om de viktigapersonalfrågorna, som upptog en så stor del av behandling av den dåföreHggande propositionen. Som alla vet förordades där av såväl utskott somriksdag en så generös behandling som möjligt. Jag är medveten om att det finnsdelade meningar om humvida beslut har följts på denna punkt ellerinte, men jag skall helt gå förbi det , och jag vUl i stället något påminnaom de farhågor som redovisades från verksledningarna när det gäUde riskerna fören minskad effektivitet inom verken vid utlokalisering av hela sådana tUl de ipropositionen föreslagna platserna. I några fall resulterade denna tveksamhet i attreservationer lämnades i utskottet, och det väcktes förslag om utflyttning avdelar av verk, om uppskov i vissa fall och i några faU om annanlokaliseringsort. a. sade vi att vi dock ansåg att denregionalpolitiska effekten av en utlokalisering och önskvärdheten av att dämpatUlväxten i var så starka skäl för propositionens förslag att devägde över. Vi accepterade alltså i princip förslaget om utlokalisering ochbiträdde i huvudsak propositionens förslag. I ett särskUt yttrande redovisade vi tillsammans medcenterpartiet och moderata samlingspartiet vår önskan om att mun vid enytterligare utlokalisering mera ingående skulle pröva möjligheterna tiUdecentralisering. Jag tror att jag bäst återger de synpunkter som vi dåframförde genom att citera ett par meningar i detta särskUda yttrande. Vi sadedäri bl. "Genom det föreliggande förslaget har i begränsadutsträckning tUlgodosetts framställda önskemål om omlokalisering i form avutflyttning av delar och funktioner inom statsförvaltningen. Vi vill med dettayttrande framhålla att i det fortsatta utredningsarbetet särskUt beaktasmöjlighetema tiU decentralisering i sådan form och de fördelar iregionalpolitiskt hänseende som därigenom kan vinnas." Sedan vi behandlade ärendet , då detta särskildayttrande redovisades, har vissa utredningar gjorts i en del verk över kostnadenför en omlokalisering. Jag skall här inte åberopa dessa redovisade kostnader,då det framförts delade meningar om hur de framräknats. Jag viU redan nu säga att jag tror att de framräknade omlokaliseringskostnaderna Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet kommer attbli föremål för mycket häftig debatt framöver. Därför skalljag gå förbi dem. Men klart torde ändå vara att det rör sig om mycket storabelopp för en utlokalisering uv hela verk. Dettu fuktum tUlsummans med risken för eneffektivitetsförsämring inom verken, som jag tidigare berört, är skälen tiU attvi från folkpurtiet i en motion föreslugit utt man vid sidan om utflyttning avhela verk och delar av verk bör utreda och pröva möjligheten av att delegerabeslutsfunktioner från centrala instanser tUl regionala och lokala organ.Utöver de skäl som jug redovisat här har vi också sagt utt just dettu utt föraut beslutanderätten närmare dem som är direkt berörda av besluten har storaaUmänna fördelur, inte minst frän demokratisk synpunkt. Tanken om en decentralisering - vid sidan omutlokalisering av delar av verk eUer hela verk stöds av bl. a. expertgmppenför regional utredningsverksamhet, ERU, vilken har uttryckt tankar som liggerhelt i linje med vad vi från har föreslagit i vår motion och ireservationen. Vid fjolårets behandling i inrikesutskottet hade vi, som allavet, många föredragningar i det här ärendet, och då framkom från olika hållmeningen att en decentralisering i många full skulle vuru att föredru. En avverkscheferna, generaldirektören i domänverket, utvecklade dettu mycketutförligt i ett unförunde som vi senare fick skriftligt. Generaldirektören varorolig för funktionsdugligheten vid en utlokalisering uv hela sitt verk, menhun sude också öppet att hun vur helt medveten om att det fanns sturku skäl föratt dämpa tillväxten i och att han hade respekt för de synpunktema. Jag skall citera ett litet avsnitt ur generuldirektörensunförunde; "För utt söka tillgodose dessa kontroversiella intressen" dels huns egnu synpunkter om furan för funktionsdugligheten vidutlokalisering av helu domänverket, dels önskvärdheten av att dämpa Stockholmstillväxt -"har verket som sitt huvudaltemativ till propositionenföreslagit en stark decimering av antulet anstäUda i centrulförvultningen - enåtgärd som med rimligt bibehållande uv effektiviteten kun åstudkommus genomdelegering och decentrulisering inom verkets rum. Dels kan ytterligarekvulificerude beslutsfunktioner och undru urbetsuppgifter överföras tillverkets distriktsorgunisation, dels kan vissa centrulu funktioner som inte ärnämnvärt kontaktberoende flyttas från . Centralförvaltningenspersonella omfattning kan genom sådana åtgärder reducerus tiU cu 200anställda. Kostnaden härför kan beräknus tiU mot 25-30miHoner kronor för en total utflyttning av centralförvaltningen. Åtgärdenöverensstämmer i stor utsträckning med den ofta åberopade och föredömligadecentralisering som genomförts inom ochSkandiakoncernen." Någon frågar nu med full rätt: Vad innebär det i minskningav domänverkets centrala förvaltning, om man går ner till 200? Jo, det innebären decimering . Generaldirektören har alltså klurt sagt ifrån -och inte gjort någon hemlighet av det, utan vi får citera det -att han skullevara villig att föreslå en decentralisering inom verket ner till av den kostnud som hela verkets utflyttning skulle innebära. Jagvill nämna detta som ett exempel pä de tunkegångar som vi fört frum frånfolkpurtiets sidu. Vi hävdur nu både genom motio- nen ochden reservution som vi föHt upp motionen med att det vore värdefullt om man vidsidun uv en kommunde utlokulisering kunde presenteru också ettdecentruliseringsförslag. Vem skull då utföru den utredningen? Ju, det är självklartutt ingen kun bättre än verken självu avgöra möjligheterna till endecentralisering inom verket. Vi hur därför hemställt utt Kungl, Muj:t gerstatligu verk och myndigheter i uppdrag att skyndsamt utföra detuHerade undersökningaroch inkomma med förslag om möjligheter att decentralisera verksamheten i syftebl, a, att nedbringa personalstyrkan i , Ätt jag nu koncentrerar mitt anförande på just denna punkti inrikesutskottets betänkande nr 5 beror pä att jag bedömer det sä att justdetta är en huvudfråga i betänkandet. Det finns här en rad delförslag omupphävande av vissa av de beslut som fattades vid fjolårets riksdag. Jag skaUinte gå in på detta , men det blir kanske möjlighet att återkomma tiU det idebatten. Jag skall därför, herr talman, nöja mig med att yrkubifull till reservationen 5, och i övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan pä sumtligu punkter. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrNILSSON i (c): Det betänkande vi nu behandlar tar uppframställningar om anslag tiU vissa allmänna centrala ämbetsverk m, m, jämtemotioner. Den punkt i betänkandet som har lockat de flesta motionärema ärfrågan om anslaget tiU förberedelser för omlokalisering av statliga verk. Denfräga som i dettu uvseende väckt det störstu intresset är valet av orter.Centerns reservation tar upp just den frågan, varför jag i mitt anförande skallbegränsa mig till den delen av utskottets betänkande. Frågan om val av orter diskuterades när ärendet omutlokalisering UV stutligu verk behandlades här i . Deställningstaganden som partierna då gjorde vidhåUer partierna också . Detinnebär att även är ensam när det gäUer att ha en vidare tolkningav principerna för humvida en ort skaU vara lämplig som utlokaliseringsort förett statligt verk, I sammanhanget får vi notera att tiU är utlovad ett förslag från Kungl, Maj:t om en andra omgång avutlokalisering av statliga verk. Då får vi möjlighet att konkret diskuteravilka orter som i det enskUda fullet kan anses mer eller mindre lämpliga.Vidare är utlovat ett förslag om en riksplan som utarbetas pågmndvul av en beredning, som görs inom kanslihuset, beträffande Länsplan 70, Idet summunhunget kommer ortsklassificeringen också in och även frågan omhuruvida en ort kan vara lämplig för utlokalisering. Skillnaden mellan majoriteten å enu sidun ochcenterpartiet å den undru i det föreliggande utskottsbetänkandet är attmajoriteten begränsur i uktuellu fall tänkburu utflyttningsorter tiU ett mindreuntul redun expunsivu orter med högklassig service och ger i det falletföreträde för s, k, storstadsalternativ. anser att dessa orter i ochför sig är lämpliga men ser också i utlokaliseringen ett medel att stödja ävenandra orter så att de skall få tillräcklig egen växtkraft och ettdifferentierat näringsHv, godu kommunikutioner osv. Själv har jag hafttillfälle att pä mycket näru håll se hur en ort växer och blomstrar i ochmed en 2* protokoll 1972. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet betydandestatlig utlokulisering, Jug syftar på och utlokaliseringen avuniversitetet dit. Enligt vår mening är inte antalet 100 000 människor ettminimum för att en ort skaU vara ett ulternutiv till en storstud. Redan vid ettmycket lägre befolkningstal kan ett samhälle erbjuda förstklassig service ochett rimligt val av sysselsättning; det visar vetenskapliga undersökningur.Åtskilligt tyder på utt en stor stud inte är ett ulternutiv för människorfrämst då det gäller miHö, trivselvärden och unnut. Från vår sidu är vi helt på det klura med utt det måstebli ett begränsut antal orter som kun erhållu utlokuliserude stutligu verk -det är en fysisk verklighet som ingen kommer ifrån, Vud vi vänder oss mot äratt man hänger sig åt den centraliserings- och kvuntitetsfilosofi som är denpolitisku drivkraften för koncentrationen i värt samhälle. Ett grundelement idenna filosofi är utt mun i förstu hund skull flyttu människor och inteurbetsplatser, Utlokuliseringen uv stutliga verk ser vi främst som enutlokaUsering uv arbetsplatser. Från majoritetens sidu anser man att en utlokalisering avstatliga verk tiU en ort med viss undersysselsättning skulle innebära att enytterligare konkurrens om arbetstillfällena där skulle uppstå, Dettu är klartutsagt på s. 50 i inrikesutskottets betänkande nr 1971, och jag hänvisartill det. Men stämmer det resonemanget med verkligheten? Skulle t, ex,myntverkets flyttning till skupu större urbetslöshet där? Eller kunmun tänku sig utt en flyttning av domänverket till skulleinnebära att konkurrensen om arbetstillfällena blU större i de ortema? Ellerhur flyttningen och uppbyggnuden uv i inneburit att vi fåtten press på arbetsmurknuden, utt fleru hur fått större svårigheter att fåsysselsättning? Så är det ju inte. Tvärtom erbjuds genom en utflyttningytterhgure urbetstillfällen, och sekundäreffekten uv en utflyttning är ocksä betydande.Jag tror knuppust utt t, ex, lundshövding viU gå med på utt enflyttning uv myntverket tiU skuUe betyd cl ökad press påsysselsättningen där. frågar man sig hur regeringen ser pä denna frågu - omden möjligen hur ändrat sig sedun eller sedan utskottet i är skrev sittbetänkande. Industriminister har vurit i Kurlskogu i uniedningUV problem som ulltid finns inom företugsumhet, även stutlig sädan. I SvenskuDugbludet uv den 8 murs vud skull ha uttulut iKailskogu i anledning av de sysselsättningsproblem som finns där:"Statsrådet rekommenderade aUtså" - och här citerar Svensku Dugbludettydligen en annan tidnmgs referat av talet - "den 'kommunala ledningen atthålla sig frumme vid nästa utlokalisering av statliga verk'. De orden föUverkligen inte på häUeberget, åker en delegation från Karlskogatill för att uppvakta regeringen i frågan," Statsrådet anser alltså att kan varaen lämplig utlokaliseringsort. Om jag har tolkat fjolårets utskottsbetänkandeoch det föreHggande utskottsbetänkandet riktigt måste statsrådet - om han hurtäckning för vud hun hur uttulut, och jug utgår från utt så är förhällundet -sålunda ligga på samma våglängd som gör i sin reservution. Jag viUbeteckna det som mycket glädjande utt så kan vara förhållandet. För min del anser jag att också en sådun ort somSkellefteå, som omnämns i motionen 1464, kun kommu i frågu i det här faUet, Mentiden är inte nu inne för att diskuteru orter, utan det får vi göra vid entidpunkt när förslagen Hgger på bordet. Då kan vi mera konkret diskuterahuruvida en ort är lämplig och vUka krav som det utflyttade verket kan ställapå den. Jag beratt få yrka bifall till reservationen 1, Utskottets värderade ordförande har mycket ingåendeuppehåUit sig vid reservationen 5, som behandlar frågan om delegering avbeslutsfunktioner inom statlig verksamhet. Från sida delar vi i alltden principiella motivering som utskottets ordförande framförde här. Vi harockså tidigure redovisat den i motioner, har vi lagt fram dessa principeri partimotionen 290, som behandlats av . Att intei detta sammanhang tar upp frågan beror på att punkten 4, som de aktuellamotionerna är knutna till, gäller frågan om förberedelser för omlokalisering avstatlig verksamhet. Folkpartimotionen berör alltså verk som är föremål förutredning om humvida de kan flyttas ut från eller inte. Vi hesiterarinför att eventuellt störa det mycket grannlaga och svåra utredningsarbete somockså vi anser är nödvändigt för att förbereda utflyttning. Frågan om endecentralisering av beslutsfunktioner i statHg verksamhet, och även i annanverksamhet, är utomordentligt viktig, och vi menar att den bör tas upp i ettvidare sammanhang. Det är orsaken tUl att centem inte har gått på reservationeni det här faUet, Med detta ber jag, som sagt, att få yrkabifaU tUl reservationen 1 och i övrigt tUl vad utskottet hemställt. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrNORDGREN (m): Vårt land har upplevt en snabbt ökande befolkningskoncentrationtUl de stora tätortsområdena. Trots den av regeringen fördalokaliseringspolitiken har utvecklingskurvan inte nämnvärt kunnat förbättras.Inom vissa regioner och näringsgrenar har läget försvårats. Mycket tyder på attdetta bl, a, beror på en alltför ensidig näringspolitik med nya pålagor i formav höjd arbetsgivaravgift och höjd vambeskatt-ning samt ökadeproduktionskostnader över huvud taget. Situationen har medfört viss oro inom näringslivet,InvesteringsviHan har minskat, permitterings-, nedläggnings- ochkonkurssiffroma har stigit i höjden som koncentrationen till vissastorstadsområden har fortsatt. Mot den bakgrunden noterade vi i moderata samlingspartietmed viss tUlfredsställelse att regeringen vid fjolårets riksdag lade framförslag om utlokulisering av stutliga verksamheter. beslöt i stortsett enhgt regeringens förslug. Enligt vår mening utgör en medveten och planmässiglokalisering av statliga verk och funktioner samt statliga och enskilda företagett viktigt led i regionpolitiken. Förekomsten inom en region avutbildningsanstalter och offentlig verksamhet av annat slag kan bidra tUl attlägga grunden tiU en utveckling av industriella företag och serviceverksamhetersamt skapa förutsättningur för ett mera mångsidigt näringsliv och en vidaredifferen- Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet tieradarbetsmarknad än man kanske hur.