prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — Det skulle vururimligt att tillmötesgå dettu förslag så utt mun verkligen vet utt frågan blirföremål för den utredning som enligt en ganska samstämmig uppfattning börgöras. HerrBRANDT (s) kort genmäle: TiU i behöver jag inte replikera något. säger att vad centerpartisterna ochfolkpartisterna uttalar i sin reservation avser normul konjunktur och utt dennuvurunde konjunkturen inte är normul. Mun lägger märke tUl utt de inte unslutersig tiU yrkande utt mun skuU slopu uvgiften, utun de vidhållerdet resonemang som jag citerade och säger utt man inte kan tu borturbetsgivuruvgiften, om jug förstår dem rätt. Däremot vill de hu dendifferentierud. Vi hur inte tagit ställning till den frågun utun säger utt denkommer företagsskutteberedningen att prövu. Beredningens ordförunde sitter medi skutteutskottet, och hun hur icke förnekut att så kommer att ske. säger utt det ur en underlig slutsuts somjag drar, när jag menur utt en avgift skulle förbättra konkurrensläget förindustrin. Men jug är inte ensum om uppfattningen att så skulle varuförhåUundet. Att det är en personalskatt som får de verkningama säger bådecenterpartiet och - i sin motion och båda partierna isin reservation. Det blir inte mindre riktigt för det även om tycker utt jug är i dåligt sällskup, när jag säger utt jag tycker attdet är ett vettigt resonemang som de för i reservationen på den punkten. Det är naturligtvis obestridligt utt avgiften påskyndar enproduktionsteknisk utveckling inom näringshvet. Men som sugt, vi hur intetagit ställning till frågan om differentieringen och hur uvgiften skullutformus, utun vi menur utt företugsskutteberedningen kommer att prövu denSuken. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. () kort genmäle: Jug vUl baru erinru om utt underden motion som jug utgått ifrån i den här debutten hur inte mindre än tioenskUdu riksdugsman från och folkpurtiet skrivit sinu namn. Vi har intefört fram det här tUl något yrkande om bifull till vår motion, och för min delgår jug in för reservutionen 2, även om jug unser utt det måhändu vurit bästatt hålla sig till motionens linje som också - jag vUl upprepa det ännu en gång- professorn buru vur inne på då hun sude,utt ett steg utt öku vinsternu inom industrin och därmed öku välståndet är attmun tur bort skutten på, som hun uttryckte det, arbetskraftsanvändning, dvs.arbetsgivuruvgiften. Alltså, fru tulman, professornAssur vur här inne på precis Summa linje som den som vi 23 motionärerhur förfäktut i motionen. Så enkelt är det. HerrSUNDMAN (c): Jag tar mig friheten att säga någru ord, menjuglovur att det blir baru någru ord om en detuH i skatteutskottets betänkunde.DetaHen det är nästan en färgklick - är motionen 882, undertecknad av herrEriksson i Ulfsbyn och mig. Den berördes uv för en liten stundsedun. 1 motionenhemställs "utt riksdugen måtte besluta att inkomster av Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. enskUt driven Utterär, konstnärlig och därmed jämförbur verksumhet unduntuges vidbestämmunde av ulUnän urbetsgivuruvgift". Summuyrkunde förelåg i en motion förru året. I den motionen framförde vi somhuvudskäl för yrkandet att de nämndu konstnursgmp-perna inte var att betruktusom företugure i dettu ords egentliga mening. Yrkandet avvisades av utskottetutan att man berörde huvudskälet. I motionen nämnde vi emellertid i förbigåendeutt de här kultururbetarna regelmässigt var låginkomsttagare och att denegenavgiften därför framstod som särskilt obillig. Det här togs upp avutskottet som ansåg att man inte på gmnd av "en osäker behovsprövninglåter en grupp yrkesutövare inta en särstäUning". Och det återkom ju iherr framförande . Men det är ju inte det sakenhandlar om egentligen. I årets recidivmotion försöker vi ytterhgare utveckluvarför de konstnärliga, fria yrkesutövumu inte ulla men de flesta - inte kanjämställas med företugare och rörelseidkare i aUmänhet. Vunligu yrkesutövure - om uttrycket tiUåts -, t. ex.huntverkare, trädgårdsmästare, konsulter och arkitekter, kan alltid på etteller annat sätt kompensera sig för de extra pålagor som kan drabba dem av den typsom arbetsgivaravgiften utgör. Man kan ta bättre betalt för sina tjänster. Mankan rationalisera sin verksamhet med hjälp uv bättre och nyu verktyg. Man kanpressa kostnaderna på andru sätt. Konstnäremu, de här kultururbeturnu, hur inte de härmöjHgheterna. En skald kan inte rationaUseru sin verksamhet genom att inköpa enelektrisk skrivmuskin. En målare kun inte pressu sinu kostnuder genom uttskaffa sig billigare färg eUer annan materiel. Och de har praktiskt taget ingamöjligheter att ta ut ett högre pris för sina produkter eller skapelser skulldet väl hetu i det här summunhunget. Utskottet tur i sitt betänkande inte upp det hurhuvudurgumentet i stället berör det bara ett led i vårt resonemang, nämligenatt den konstnärliga verksamheten bygger på rent personligu fömtsättningun Ochså finner man att man har svårt att inse att just det kan vara något skäl förutt införu särbestämmelser för konstnärsgmppernu. Huvudargumentet att konstnärerna i motsats till andrasmåföretagare och enmansföretagare inte kan kompensera sig för pålagor av denhär arten - förbigår mun. Jug skull inte ytterUgure utveckla det härlätt sofistikerade resonemanget här. Det finns ju mer robusta ochlätthanterliga inslag i den här debutten. Jug tänker inte heller ta upp endiskussion med om hans synpunkter på vad som är otillbörligtgynnande eller ej. Reservanterna föreslår utt en utredning skaU undersökumöjligheternu att differentiera den allmänna arbetsgivaravgiften. Det är minförhoppning, även om den inte är särdeles Hus, att en sådun utredning meraingående skall granska - och förstå det problem som har aktualiserats imotionen 882. a. det skälet vill jag yrka bifall tUlreservationen 1 av i Bäckmora m. fl. HerrBRANDT (s); Jag kan inte finnu att argumentär särskUt hållburu. hur hun ju buckut åtskUligt, eftersom hun väl inser atthans ståndpunkt är orimlig med hänsyn till varför arbetsgivuruvgiften finnstiU. Vi hur ju redogjort för utt om mun tur bort den blir det svårugränsdragningar. Som jag sude får alla, som utför arbete för vUket annanarbetsgivare inte betalar urbetsgivaruvgift, erlägga den. Mun kommer inte ifrånutt det unnurs skulle bli svåra gränsdragningar. Jag berättade ju om utt detfinns folk som hur en liten verkstad och är liku mycket konstnärer som mångaundru vUku springer och nusur med sina tavlor och kaUas konstnärer. Men det finns också konstnärer som förhandlar medmyndigheter, med lundsting och andra, och säger; 250 000 skall jag hu för attutföru den här målningen. Jag hur uldrig hört att konstnärer inte hur vett atthöju sitt pris, jug hur uldrig hört utt det råder stutus quo i frågu omprissättningen på vad konstnärernu förfurdigur. Jug tror utt prisbUdningen fördem sker på precis samma sätt som när det gäUer andra varor i det härsamhället. Så det kan inte vara en relevunt motivering utt konstnärernu intekun soulugeru sig på något sätt - står de och målur en tuvlu skulle den ulltsåvuru prissuft för evärdligu tider och de skulle inte på något sätt kunnugottgöru sig ersättning för de här ! Det håUer helt enkelt inte. Men det uvgörunde är utt vi inte kun finnu någon vettigform - om vi nu skulle vUju lösu det här problemet för utt uvskärma just demsom tulur om från ullu undra. I så full humnur vi, åtminstone iskutteutskottet, i ett orimligt läge. Det kunske inte bryr sig om,men vi viU i ullu full hållu ryggen fri. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. hur ulldeles rätt på en punkt. Jughur inte det ringuste bekymmer för om jug vållur er mycket urbete iskutteutskottet, inte ulls! Det är svårt utt dra gränser, sade . Det ärklart att det är svårt utt dru gränser, det är det ulltid. Jug lovur utt hjälputill när det blir uktuellt, och det kommer nog utt gå gunsku bru. Sedun är det intressunt utt höru tulas om målare som begär250 000 för sina tavlor etc, men jag tror att den delen av resonemunget intehör hemmu här i kammuren. Det sumtulet kan vi föra nere pä kaféet vidtillfälle. Jag tror att det var en felaktigbeskrivning att jug skulle hu backat ut på något sätt. Tvärtom har jug enkänslu uv att jug hur tugit ett kliv frumåt. HerrBRANDT (s); Jag hur aldrig klagat över att skutteutskottethur för mycket arbete; det finner vi oss i. Men utt riksdugen skull futtubeslut som gör det omöjligt för oss utt hållu en vettig principieU linje iskattesystemet, det ur det som jag sagt utt vi vUl försöku skyddu oss för. Jug skullgärnu ge exempel på målure som får betalt uv Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. någotlundsting med sådunu summor som jag nämnde tidigare för att utföra konstverk.Och det finns inte baru ett exempel, utan jag kun lämnu mänga. kuninvändu utt det är buru nägru exempel, men herregud, de är ju med blandundantagen ! SkaU man då sägu att för dem skall inte unduntugsregeln gällu,utun buru för den där stuckurs målaren som tar för sintavla? Så enkelt går det inte att byggu upp vårt skuttesystem. Överläggningen vur härmed slutad. Propositioner gavs på bifull tUl 1:o) utskottets hemställun, 2:o) reservutionen nr 1 uv i Bäckmorum. sumt 3;o) reservutionen nr 2 av herrar i och ,och förklurudes den förstnämndu propositionen vuru med övervägunde ju besvurud.Då i begärde votering, upptogs för bestämmunde uvkontrapropositionen ånyo de bådu återstående propositionernu, av vUka denunder 2:o) ungivnu förklarudes hu flertalets mening för sig. Sedan herrMagnusson i begärt votering även beträffande kontrapropositionen,upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som viU att kammaren tiU kontruproposition ihuvudvoteringen angående skutteutskottets hemstäUun i betänkandet nr 7 unturreservutionen nr 1 UV i Bäckmoru m. fl. röstur ju, den det ejvUl röstur nej. Vinner nej hur kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservutionen nr 2 uv herrur i och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparut. Denna omröstning gav föHande resultat; I enlighet härmed blev föHundevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl utt kummuren bifaller skatteutskottets hemställun i betänkundetnr 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kummaren bifaUit reservationen nr 1 av i Bäckmora m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklurudes flertulet uvkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Umeåbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstningguv föHunde resultut; § 17 Föredrogs kulturutskottets betänkunde nr 6 iuniedning uv Kungl. Muj:ts i propositionen 1972:1 gjordu frumställningur omunslug för /73 till internutionellt-kulturellt sumarbete jämtemotioner. Bidrag till tullandet m. m. Utskottets hemställun biföUs. Bidrag till i utlandet m. m. Muj:t hude i proposUionen1972:1 bilugu 10 (punkt I 5, s. 455) föreslugit utt tUl Bidrug tillsvensku institut i utlundet m. m. för /73 unvisu ett unslug uv506 . I dettu summunhung hude behundluts dels motionen 1972:1065 av m. fl. (fp, m), dels motionen 1972:1078 av herrTuresson m. fl. (m, fp) vari yrkuts att hemställde hos Kungl. Maj:tom en snur utredning rörunde utbyggnud uv verksumhet förfrämst konstvetenskuplig forskning och undervisning i Frunkrike i stU med denverksumhet bedrev i Itulien ävensom inordnunde uv Rom- ochAtheninstituten sumt under universitetskunslersämbetet. 1. att riksdagentUl Bidrug tUl i utlandet m.m. för /73 anvisadeett anslag av . 2. att rUcsdagenskuUe avslå motionen 1972:1065 i vad den avsåg en höjning uv förreföreståndaren för pension, 3. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:1065 i vad den uvsåg pension åt , 4. att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1078. Reservation hade avgivits av herrarNilsson i Agnas (m) och Nisser (m), som ansett att utskottet under 4 borthemstäUa, att riksdugen i anledning avmotionen 1972:1078 hos Kungl. Maj:t skuUe unhålla om utredning av de avutskottet ungivnu frågornu beträffunde svensku instituten i och . HerrTURESSON (m): i Puris hur ju sedan gummultvarit en uppskattad och värdefull tiUgång för svenska universitetsstuderandeoch forskare och för konstvetenskaplig forskning över huvud taget. Bidrag till i utlandet m. m. funnitsinte bura sumlingur och ett vetenskupligt bibliotek, lokuler och service förforskure och studerunde utun också utomordentligt godu kontuktmöjligheter medfranska institutioner och frunsk kulturvärld. Fr. o. m. hur ju Tessininstitutetsverksumhet enligt beslut UV riksdugen helt förändrats. hurövertagit en del UV verksamheten, och betingelserna för svensku forskure ochstuderunde och konstnärer, som besöker , har sumtidigt försämrats. Det huromvittnuts utt dettu är till uppenbar nackdel för de svenska universitetensundervisning i konstvetenskap. Det föreligger därför ett behov av att dennu del uv detforna TessininstUutets tidigare verksamhet återupptas. Det är då naturligt attbyggu på den grund som lugt. En utredning härom bör snurastverkställus. Sumtidigt är det enligt min mening ungeluget utt inordna såvälTessininstitutet som de båda i och underuniversitetskanslersämbetet, där de som utposter tUl de svenska universitetenrätteligen hör hemma. Med anledning av detta yrkur jag bifull tUl reservutionen,i vilken dessu yrkunden frumställs. i Lune-Herrestud (c): Vid riksdag hude vi utt tu ställningtill frågun om verksumhet . Det förelåg då istatsverkspropositionen ett förslag som byggde på en utredning, vilken hadegjorts inom UtbUdningsdepartementet, och det var ingen som vid det tillfällethade något utt invändu mot vud föredrugunde stutsrådet unförde. säger reservunternu att det troligen kommer utt finnusbehov uv andra aktiviteten Om den saken är det väl ändå rätt svårt att yttrasig för närvurunde det får frumtiden verkligen ge besked om. Att nu begäru utredningom den framtida verksamheten har utskottet inte funnit tiUräckligu skäl för. När det då sägs att man skulle byggu på den grund som hurlagts uv som gått, så finner jug dettu någotförvånuns-värt, därför utt vi som jag tidigare sade ändå varöverens om att fatta beslut rörande framtida verksamhet. Därär det så att skaU behålla ansvaret för sina konstnärligasamlingar; vi har sagt utt det är institutets huvuduppgift. Men sedun åvUur detockså institutet utt bedriva viss annan verksumhet. önskur reservanterna en utredning uv frågun utt inordnusvensku instituten i och under universitetskunslersämbetet. Men efterutt ha diskuterat också den saken i utskottet stannade vi för att det intefanns tUlräckliga skäl för en sådun utredning. När vi nu för fjärde året i rudsysslur med och svensku institutet i Puris vore det väl kloktutt skapu urbetsro för dem som urbetar där. Med det anförda ber jagatt få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. HerrTURESSONfm): " Fm talman! Jag vUl bara göra ett par korta påpekanden med anledning av vad utskottets ordförandehär sade. För det första var vi inte överens i denna fråga i dol,när vi fattade det beslut som det nu tulas om. Det funns då en moderutreservution, i vilken mun motsutte sig den ändrude orgunisutionen förTessininstitutet. För det undru behöver vi inte tro någonting om denuckdelur för den konstvetenskupligu utbildningen hur i lundet som blivitföHden av den omorganisationen; det vet vi redan. Eller vi kan förvissa oss omdet genom att tala med de ansvariga för vederbörande institutioner vid universiteten.Det har blivit en påtaglig försämring och påtugligt försvårude möjligheter förde studerunde och för forskurnu att bedriva studier i Puris. i Lune-Herrestud (c): Jug är inte överens med om uttde unsvuriga för i Puris eller för tyckeratt det hur bUvit en betydunde försämring. De föHer nu i sitt urbete den studgusom vi har antagit, men hur skull de efter så kunnu sägu om det hurblivit någon försämring eller inte? Det finns ingu möjligheter utt de kun sägaatt det har skett en betydunde försämring. Av sumtul som jag hur huft förstårjag att nägon kan hu den uppfuttningen, men det går inte utt påstå utt det ären bred uppfattning, eller att instUutets styrelse eller föreståndaren ellerhuns medhjälpure skulle ha den uppfuttningen. Det har inte på något sättantytts i de uppgifter som har införskaffats från vår sida. Utskottets ordförunde hur en olyckligbenägenhet utt missförstå mig, eller också hör hun inte på vud jag säger. Jaghar inte påstått utt de unsvuriga för i Puris, vare sig dessstyrelse eller udministrutiva ledning, ansett att det har blivit försämrade förhållanden.Vad jag sagt är utt de ansvariga cheferna och befuttningshuvurnu vidvederbörunde institutioner vid de svenska universiteten, som bedriverkonstvetenskaplig forskning, har fått försämrade arbetsmöjligheter för sinaforskare och studerande, när de vill studera i . Det är de som klagat, ochdet är det som är beklagligt. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Bidrag tiU i utlandet m. m. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i Agnas och Nisser, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrTuresson begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer kultumtskottets hemstäUan i betärUcandetnr 6 punkten 2 mom. 4 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrur i Agnas Organisationsstöd m. m. till idrotten Vid omröstning genom uppresning förklarudes flertulet avkummurens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning gavfödande resultut: Utskottets hemstäUan bifölls. Ludes till hundlingumu. § 18 Föredrogs kultumtskottets betänkunde nr 7 i uniedninguv Kungl. Muj:ts i propositionen 1972:1 gjordu frumställningur om unslug /73 till stöd till idrotten jämte motioner. Organisationsstöd m. m. till idrotten Muj;t hude i propositionen1972:1, bilugu 11 (punkt H 7, s. 137138) föreslugit i att tUl Stödtill idrotten: Organisationsstöd m. m. för /73 unvisu ettreservutionsunslug uv 50 900 000 kronon I dettu summunhung hude utskottetbehundlut motionen 1972:489 uv m. fl. (fp) vuri hemstäUts uttriksdugen hos Kungl. Muj;t begärde utt en femårsplun för det stutliga stödettill idrotten gjordes upp och förelades . 1. att riksdagentill Stöd tUl idrotten: Organisationsstöd m.m. för /73 anvisadeett reservationsanslug uv , 2. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:489. Reservation hade avgivits av herrarMuttsson i Lane-Herrestad (c), (), (), i () ochNorrby i (c), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1972:489 hos Kungl.Maj:t skuUe anhålla att en femårsplan för det statliga stödet tUl idrottengjordes upp och förelades . Vid punkten hude uvgivits ettsärskilt yttrunde uv herrar i (s), i Agnas (m), (), () och () samt fm (). HerrNORRBY i (c): När riksdug beslutude utt i principföHa vud utredningen i sitt betänkunde "Idrott åt ullu" föreslog angåendestöd till idrotten trodde nog många att skulle föHu de förslugungående medelstUldelningen som ludes frum. vet vi utt så tyvärr inteblev fullet. Redan unslagstUldelningen innebur ett avstegfrån vud utredningen föreslog. På grund uv ett kärvt ekonomiskt klimut har Kungl. Muj:t iproposition tUl urets riksdug föreslugit utt till Stöd till idrotten, punktenOrganisationsstöd m. m. för /73 skull unvisus ett reservutionsunslugpå 50,9 mUjoner kronor. Dettu belopp är betydligt mindre än vud som förutsuttesutgå. Skulle utredningens intentioner kunnu förverkligus unsågriksidrottsstyrelsen utt ansluget borde utgå med 56,7 miHoner kronor. Dettuinnebur en höjning jämfört med innevarande år med 11,3 mUjoner kronor.Departementschefens förslag innebär en höjning med endast 5,5 mUjoner kronormen med hänsyn tUl rådunde budgetläge, då många i och för sig välmotiveradeunslug fått ringa eller ingen höjning, rådde enighet inom utskottet omunslugstUldelningen . Detta innebär - som jug fömt sugt ett uvsteg från den ökningstukt i medelstUldelningen som utredningen föreslog. Det är, fru talmun, mot bukgrunden av dettu som mun får seden till kulturutskottets betänkunde nr 7 fogude reservutionen ungående värdetav utt riksdugen hos Kungl. Muj:t unhåUer om utt en femårsplun för det stutligustödet till idrotten görs upp. Många skäl kun unförus för utt en sådunfemårsplun görs upp. Jug skull inte här i kummuren upprepa vad som iutredningen anförs i sammanhanget. Jag överlämnar till kammariedamöternusjälva att tu del av vud utredningen hur sugt i sitt betänkunde. Med hänvisning till vud jug här unfört vill jug, fmtalman, yrka bifall tUl den reservation uv i Lune-Herrestud m.fl. som är fogud till kulturutskottets betänkunde nr 7. Organisationsstöd m. m. till idrotten HerrOLSSON i KU (fp); I motion 489 med som första numntar vi motionärer, ett 30-tal folkpartister, upp idrotten i ett störreperspektiv, där vi betonar dess betydelse i det moderna sumhäUet. Vi pekarockså på dess betydelse för människornu ur rekreutionssynpunkt, som förebyggundehälsovård och som meningsfull sysselsättning frumför allt för de yngremänniskornu. Idrotten hur genom sin mångsidighet fustu kontakter medolika organ inom samhällslivet inte minst på den kommunulu sidun.Orgunisutioner och företug bygger till stor del sinu fritidsaktiviteter på dedänster som idrotten kan erbjuda. Denna intima samverkan med samhället i övrigtkräver att idrotten har ett klart ungivet utbud utt kommu med, inte buru i ettkort perspektiv, utun i de flestu faU behövs en plunering på gunsku lång sikt.De som idrotten har utt förhundlu och samarbeta med önskar och kräver detta.Idrottens karaktär uv byggande och stärkande uv den enskUda individenkräver också en framåtsyftande planering. När idrotten i sin tur stäUer anspråk på samhället, påstut och kommun, kräver de unslagsbevUjande myndigheterna att idrotten utför- 4 protokoll 1972. Organisationsstöd m. m. till idrotten ligtpresenterar den plunerude verksumheten. Kruvet på en sådun presentution är inteannorlunda för idrotten än för andra som begär pengar. Granskningen tar siktepä att man vill uppnå största möjligu effekt UV de unslug som beviHus, och dåspelur verksumheten i ett längre perspektiv en betydelsefull roll. Snälltuttryckt kun mun sägu utt det är egendomligt utt stuten uv idrotten kräver denlångsiktigu redovisningen och plunläggningen men utt självu grunden ochstyrningsinstrumentet för verksumheten, anslagen, bara skall beviHas år frånär. Mun behöver inte vuru idrottsromantiker för att konstuteruutt idrotten också hur fått en uUt större betydelse i det internutionelluumgänget. Utbytet med undra nationer ökar ständigt. Man tävlar ominternutionellu mästerskup, , och . Mun möts ilundskumpsutbyte länder emellun, och klubbur och enskildu idrottsmän har ettomfattande utbyte, som grundar sig på en långsiktig plunering över fleru år.Dettu utbyte kun nuturligtvis värderus oliku, beroende på den inställning munullmänt intur tiU idrotten, men personligen vill jug värderu den mycket högt som en möjlighet utt träffus individer emellun över de burriärer som unnursstår hindrunde i vägen. Det kan nämligen inte vederläggas utt idrotten mångu gångerskuput kontukter mellun nutioner, där kontukter uv skUdu skäl inte hur vuritmöjligu att etubleru på undru områden. Idrotten lever fortfarande mycket högt på de insutser somgörs uv människor som uv ideulitet och intresse uträttar ett frivilligt och oavlönatarbete. Detta betyder att de anslug som idrotten erhåller från skUdu håll geren återbäring i urbete och effektivitet som är rätt unik i vårt samhälle. Föratt mun skull lyckus behållu dennu storu grupp uv frivUligt urbetunde är detnödvändigt utt idrottens folk verkligen känner uppskuttning och värdering uvdet utförda urbetet. Och till dennu uppskuttning hör inte minst utt idrottensfolk får ekonomisk möjlighet utt urbetu under hyggliga förhållanden och göra ensäkrare planering även framåt i tiden. Med de gjordu motiveringurnu yrkur jug bifalltill den vid kulturutskottets betänkande nr 7 fogade reservationen av herrMuttsson i Lune-Herrestud m.