prot · FV09128 · 1972-12-31 00:00:00 — 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1342 om information angående energiproblematiken. Resurs- och energipolitiken m. m. 1. beträffande resurspohtisk utredning m. m. av herrarBörjesson i Glömminge (c), i (fp), i (fp) och i (c) samt (), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, a) med bifall till motionen 1972:757 hos Kungl. dels tillsättande av en resurspohtisk utredning i enlighetmed vad reservanterna anfört, dels åtgärder för en väsenthgt intensifierad forskningrörande fusionsenergins utveckling och industrieUa användning, b) i anledning av motionen 1972:575 hos Kungl. Maj;tskulle anhålla att förslag om inrättande av ett fristående energiinstitut förelades , 2. beträffande samhäUelig kontrollav energiförsörjningen, m. m. av i (vpk), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1972:583 som sin mening gav Kungl. Maj :t till känna vad reservantenanfört i anslutning till denna motion. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c); I motionen 757 har ett stort antal ledamöterfrån , med som första namn, yrkat på tiUsättande av enparlamentarisk utredning beträffande den framtida resursanvändningen i vårtland samt åtgärder för forskning angående fusionsenergin. Man har i vårt land och även i övriga länder i världen -alltmer börjat debattera hur länge världens energiresurser, i den omfattningsom de nu exploateras, kan komma att räcka. Man har undrat om de kommer attvara tillräckliga även för kommande generationer och om man inte slösar ochförbrukar de kvarvarande energiresurserna aUtför snabbt. har i sitt betänkande nr 50 utövermotionen 757 behandlat ett flertal andra motioner som alla berörenergiproblemen för framtiden. När man tar del av expertuttalanden om hur längeoljefyndighetema kan fortsätta att utnyttjas och får en schematisk beräkning,som visar att Resurs- och energipolitiken m. m. de kankomma att räcka frän och upp till med ett beräknat medeltalUggande någonstans däremellan, är det klart att man måste ställa sig frågan, omdet inte nu ändå är tid att överväga vad som på kan göras för atttrygga den framtida energiförsörjningen. Denna fråga kan delas upp i två faktorer: dels hur manskall kunna skaffa nya energiresurser, dels hur man skall kunna spara på denenergiförbrukning som pågår. En av de nya energikällor som det ställts förhoppningar påär fusionsenergin. Expertisen anger denna som den säkraste, men man har sagtatt man med den nuvarande forskningstakten inte kan beräkna att få denexploaterad förrän . Vad som särskilt understrukits, både imotionen 757 och av expertisen, är det mäktiga förråd av råvara som finns pådetta område, nämligen havsvattnets förråd av tungt väte. Motionen 757 tar i ett avsnitt också upp frågan omlivsmedelsresurserna pä lång sikt globalt sett. Underlaget förlivsmedelsproduktionen, nämligen åkerjord, läggs ju ständigt ned, somvärldens folkmängd ökar i alltmer stigande takt. Detta har tidigare påpekatsmånga gånger från denna talarstol, och frågan är ständigt i allas tankar. Problemet komphceras av att det i vissa områden i världenfinns livsmedelsöverskott som inte går att sälja till priser som täcker rimligaproduktionskostnader, som man i stora delar av världen inte har rådatt få det näringstillskott som erfordras för att leva efter t. ex.västeuropeiska förhållanden utan lider brist på nödvändiga livsmedel. När man finner hur låg medelåldern är i vissa områden avvärlden eller rättare sagt hur ung befolkningen där är jämfört med iVästeuropa; det finns statsbildningar där hälften av människorna är under 20 år-frågar man sig, hur befolkningsutvecklingen skall bU på lång sikt och omnödvändiga livsmedelsresurser kommer att räcka tiU för dessa länder. Om det skulle bh stora problem att lösa pådetta område, så kommer man då säkerligen att ställa frågan: Hur resonerade manpå och hur allvarligt tog man då på frågorna? Jag har klart för migatt ekonomiska förhållanden inte medger dem att skaffa sigtillräcklig livsmedelsförsörjning till dagens europeiska kostnader och attindustriländernas ekonomiska system inte medger överföring av resurser tillvilka kvantiteter och priser som helst. Men det är sådana här frågor som manskall analysera vid en utredning om den framtida resursanvändningen. Tyvärr flnns det områden som behöver livsmedel och som harråd att betala för dem, men de utnyttjar ett awita system att pressa prisernaså att de får varorna till underpris. Personligen tycker jag nog att despannmålsleveranser som skett till kunde ha betingat ett i förhållandetill kostnaderna mera lämpligt pris, när ändå är i starkt behov av attimportera spannmål. Man tillämpar fortfarande den gamla metodiken att var ochen är sig själv närmast, som ordspråket säger. Kan man utnyttja en situationoch pressa sig tiO billiga livsmedel, så gör man det. Detta sagt inom parentes. Att ständigt pressa skördarna uppåt i hektaravkastning,har också sina gränser med tanke på att de ökade konstgödselgivorna ger ökadenitrathalter i grundvattnet. Men för att återgå till de fossila energiråvarorna ochtillgångarna av dessa så framstår det angeläget att dels söka nya energikällor,dels att finna vägar för sparsamhet med den energiförbrukning som pågår. Attanvända tillgängliga bränslen mer effektivt är lika viktigt som att exploateranya energislag. beräknas att ca hälften av den totaltkonsumerade energin går förlorad. Huvudsakligen sker förlusten underöverförande av energi från en form till en annan. Vid omvandhng av fossilabränslen till energi är förlusterna särskilt stora. Vad man nu kan förvänta är att den fortlöpandeutvecklingen för med sig ett stegrat energibehov i och Förentastaterna och stegrade råoljepriser allteftersom de nu löpande kontrakten medarabländerna och innehavarna av oljefyndighetema kommer att löpa ut. Vad dettakan komma att inverka på betalningsbalanser och konkurrenskraft är ovisst. Desom professionellt sysslar med tekniska, kommersiella och ekonomiska faktaförutspår att problem kommer att vara betydligt allvarligare i denutveckhngen än industriländernas. När man konstaterat detta världsmarknadsmässiga problem,blir man klar över att det är tid att angripa problemet även på vårt nationellaavsnitt. anför utskottet att den av reservanterna tillstyrkta motionenskulle behandla en dels för omfattande, dels för olikartad och dels en meraglobalt betonad angelägenhet. Utskottet menar, att den skuhe skapa dubbelarbetei förhållande till pågående utredningar och att man på jordbrukssidan redan harregleringar och utredningar om jordbrukspolitikens framtida utformning. Vireservanter grundar vår syn på att vad som pågår i stor utsträckning utgöres avpunktinsatser gentemot vad man i motionen avser. Vi avser en utredningbeträffande livsmedelsförsörjningen i längre perspektiv än den nuvarandepolitiken, som påverkas av tillfälliga opinioner. Vi anser ocksåatt livsmedelsförsörjning, energi- och produktionsresurser hänger samman frånflera synpunkter, bl. a. från ekologiska. Jag ber att få yrka bifall till reservationen1 i näringsutskottets betänkande nr 50. Resurs- och energipolitiken m. m. HerrTAKMAN (vpk): Det skulle vara frestande att knyta an till vad herrBörjesson i Glömminge sade om den framtida bristen på energiresurser. Jag harinte sett efter hur mycket av detta som har behandlats i härtidigare. Det ambitiösa betänkande vi har framför oss nu innehåller en hel delom framtidsperspektivet, men inte just någonting alls om vissa nya energikällorsom sannolikt kommer att få ett genombrott under de närmaste decennierna. På en internationell konferens i i september 1972anordnad av Society for Social Responsibility in Science ansågs att solenerginsutnyttjande kanske blir det genombrott som kommer att bli viktigast. Det finnsflera möjligheter att utnyttja solenergin. En intressant möjlighet är den mansöker utveckla i , där en ung kemist möjligen är pä väg att lösa ett av våra största biologiska problem,nämligen fotosyntesen, den process där gröna växter med hjälp av ljusenergi bygger upp organiska föreningar av Resurs- och energipolitiken m. m. Det är ju fotosyntesen som har gett oss den lagrade energivi utnyttjar nu: ved, kol, torv och som härrör från fotosyntes förlång tid sedan. Om man kunde reproducera denna fotosyntes och göra den meraeffektiv, är det i hög grad sannohkt att detta skulle ge oss en energikälla avt. o. m. större värde än kärnkraften. i Glömminge menade att och kolskulle ta slut . Det finns flera uppgifter om den saken, men dettycks råda viss samstämmighet om att de tillgångar som man nu känner till ärslut omkring år 2 100. Utöver vad jag nämnde om fotosyntesen finns en annan processsom kanske kommer att bh av största värde när det gäller att finna enersättning för kol och som bränsle det är inom parentes sagt ettfruktansvärt slöseri att bränna ett viktigt material som borde användas förandra processer. När det gäller energiproduktionen tror man att väte kan kommaatt bh det grundämne som kommer att användas som ersättning för bensin i bilaroch för liknande ändamål. Flytande väte används nu som raketbränsle. I likhetmed tungt väte kan man framställa vanligt väte i helt obegränsade mängder avvatten. Det går åt energi till detta. I det senaste numret av den amerikanskatidskriften , novembernumret 1972, finns en artikel under rubriken den kommande väteekonomin som ger mycketintressanta upplysningar om vätets användning som energikälla. Man skulleframställa det genom elektrolys av vatten och för denna process användaatomenergi. Vi får väl hoppas att vätet blir utnyttjat innan man helt slösatbort de organiska tillgångar som vi har i olja och kol . Jag skall här inte gå in närmare på dessa framtidsvyer.Jag skall i all korthet beröra mycket näraliggande praktiska frågor, nämligensyftet med kommunisternas motion 583. I den yrkade vi 1. att ett femtekärnkraftverk i samhällehg regi skulle förläggas till ; 2. att frågan omen snabb planering av energipohtiken i övrigt skulle bli föremål för enskyndsam utredning med utgångspunkt i att samhället får bestämmanderätten överalla resurser för energiförsörjningen samt 3. att en översynföretas över alla led i atomkraftens produktion från bränsleförsörjningen tillavfallshanteringen med riktpunkt att riskerna för allmänheten ehmineras ur heladenna process. Det sistnämnda yrkandet har i princip tillgodosetts genomatt en delegation för forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågortillsatts av regeringen jag förmodar som ett resultat av vårmotion. Det har vidare aviserats att de frågor som hör samman med behandlingoch förvaring av högaktivt radioaktivt avfaU kommer att behandlas av ensärskild utredning som skah tillsättas eller som kanske redan rent avhar tillsatts. Kvar står det faktum, som utförligt behandlades imotionen, att den snabba ökningen av förbrukningen av elkraft medför attvattenkraftens relativa andel snabbt sjunker i . Det är mycket sannohktatt atomkraften måste svara för huvudparten av energiförsörjningen i år2000. Och att all utbyggd vattenkraft då måste reserveras för perioder avtillfälligt ökad energiförbrukning. Vattenkraften bhr med andra ord toppkraft,under det att annan energi, i främsta rummet atomenergi, bhr baskraft för helalandet, även för . Skälen för en förläggning av det femte kärnkraftverkettill bhr alltså identiska med dem som låg till grund för regeringensbeslut om en förläggning av andra kärnkraftverk tih Forsmark norrom , nämhgen en samlad bedömning av energibehovet, miljövården,regional- och sysselsättningspohtiken. Enligt uppgifter kommer 200 man att krävas förFors-marksbygget . då de två första aggregaten ärunder byggnad beräknas arbetsstyrkan uppgå till maximalt 1 100 man.Driftpersonalen kommer, när är fullt utbyggt, att uppgå tillomkring 220 man. Det är alltså en avsevärd möjlighet till sysselsättning somkonstruktionen och driften av dessa kärnkraftverk ger. I - liksomför övrigt i det malmrika - skulle det vara naturligt att grupperaindustrier med stora energikrav som ett kombinat i nära anslutning till ettkärnkraftverk. För planering, projektering och uppförande av ettkärnkraftverk går det åt omkring . Centrala driftledningen, där bådeVattenfall och den privata elindustrin är representerade, har nu i novembergett ut en skrift, elförsörjning 1975-1990, studie, där manhävdar att det behövs 19 nya kärnkraftaggregat . Jag skall inte härta ställning till om detta är en riktig kalkyl eller inte. Vi har utförligtdiskuterat detta i vår motion. Men det intressanta är att av dessa aggregatkommer flertalet att placeras i anslutning till aggregat som är underbyggnad, alltså Forsmark, , och och att sexkärnkraftaggregat kommer att placeras på nya platser. Men av dessa förläggsinget till den norra delen av landet, utan fyra placeras pä Sörmlandskusten ochtvå i , Man har också valt ut sammanlagt 19 lägen förkärnkraftverk - häri torde ingå de lägen som redan tagits i anspråk som manberäknar kommer att behövas . Tydligen kommer inget av dessa attförläggas till övre , och det är lätt att inse vad detta kommer attbetyda för den framtida lokaliseringspolitiken och därmed också för denframtida sysselsättningen där. Det är för övrigt uppenbart att det inte räcker med endastprognoser för energiförsörjningen på . Alla skäl talar för enplanmässig energipolitik och en utveckhng, som ger samhället bestämmanderättenöver alla resurser för energiförsörjningen. En av följderna av den aktuellapolitiken blir annars att alla kärnkraftverken och oljekraftverken placeras iden södra tredjedelen av landet, i samtliga fall utefter kusten, och attNorrland och stora delar av inlandet i övrigt - t. ex. och bhr utan de viktigaste energikällorna och därmed också utan nya storaindustrier. Jag yrkarbifall tih reservationen 2. Resurs-och energipolitiken m. m. HerrANDERSSON i (fp): Det ökade behovet av energi i ett moderntsamhäUe av typ blir av allt att döma ett växande problem med många Resurs- och energipolitiken m. m. dimensioner.Det sammanhänger med primär- och sekundärenergins anskaffande, transport,lagring och omvandling till för konsumenten lämplig form. Exempel påproblemdimensioner som direkt och indirekt berörs är handelsbalans, miljö- ochekosystem inklusive människan, begränsade tillgångar av fossila bränslen -speciellt bergolja - forskning och utveckling kring atomenergins utnyttjande,exploatering av nukleära bränslefyndigheter och kvittbhvande avavfallsprodukter. Frågan får ses mot bakgrunden av att de svenskavattenkrafttillgångarna anses i det närmaste fullt utbyggda. Den konsumerade energins fördelning är intressant bl. a. iden bemärkelsen att en allt större andel av primärenergin omvandlas tillelektrisk energi. Energifrågorna måste därför ägnas särskild uppmärksamhet,eftersom en växande andel av samhällets resurser binds i elförsörjningssystemet.Det beräknas att omkring av ett industrilandsbruttonationalprodukt krävs för investeringar i det egnaelförsörjningssystemet. Dessa beräkningar, som framlagts av , visar att enföljd av stigande standard och fortsatt teknisk utveckling är att det framtidabehövt av elkraft ökar. Vi måste därför prioritera utvecklingsarbetet för attsöka nya former för energiframställning. En ökad energiförbrukning sammanhänger alltså till vissdel med vår välståndsökning, men begreppet välstånd har ju fått en delvis nyinnebörd. De fördelar som välståndet ger måste vägas mot de negativakonsekvenserna av utvinning och användning av energi i allt större omfattning.De negativa effekterna av energianvändningen är till övervägande del miljö-och naturresurseffekter. Konsekvenserna för miljön av energiframställning ochenergianvändning påverkar i mycket hten utsträckning priset. Vår nuvarandeenergipolitik är av passiv karaktär och saknar styrmedel för att förhindraslöseri med energi. Genom miljöavgifter vore det möjligt att få ett merrättvisande krav på energi i olika former. Det måste i princip vara riktigt attskador på miljön räknas in i energipriserna. Energianvändningen ger även upphovtill andra problem än miljöproblemen som kräver reglering genom lagar ochmyndigheters tillsyn. Det gäller dels beredskapen, eftersom vårt landsenergiförsörjning genom det starka importberoendet påverkas av störningar iomvärlden, dels även konsumentproblem för delar av energisektorn råder det s.k. tekniska monopol, varför konsumenterna måste skyddas , dels ocksåsäkerhetsproblem; såväl användning som produktion av energi sker med teknisktkomphcerad apparatur och får inte medföra onödiga risker för enskilda personer. För dessa problemområden finns det lagstiftning, och bevakningensköts av ett stort antal myndigheter. Genom de olika myndigheterna erhåller manden bästa kontrollen och bevakningen av problemen. Det är också riktigt attenergimarknaden såsom nu tillåts att fungera inom de allmänna ramar som utgörsav lagar och bestämmelser. Det är alltså en bra avgränsning som vi nu har av deområden där ohka myndigheter har hand om kontrollen. Med den snabba utveckling som sker på olika områden kommerinte minst industrin men även andra konsumenter att ställa ökade krav på enutbyggd elproduktion. Detta kommer också att ställa ökade krav på underlagför de beslut som skall fattas. Det är viktigt även för de organ som skallbevaka de här olika problemområdena. Det gäller energimarknadens köpare ochsäljare och de myndigheter som utformar lånebestämmelserna för bostäder, de somger forsknings- och utvecklingsbidrag m. m. Från föreslår vi nuatt ett fristående energiinstitut skall inrättas. Ett sådant institut behöverinte vara särskilt stort, men det bör ha intim kontakt med teknisk ochekonomisk fakultet. Vi har sagt i motionen att kostnaden bör täckas genom ensärskild avgift på energiförbrukningen. Det finns redan ett liknande system förbyggnadsforskningen. Det är viktigt att ett energiinstitut som vi härföreslagit inte får någon annan maktposition än den som skapas av de kunskaperoch fakta som framkommer genom utredningar, diskussioner eller eventuellaforskningsinsatser som utförs på institutets initiativ. Men det är likaviktigt att institutet får en självständig ställning i förhållande tillmyndigheter, företag och organisationer. Det är angeläget med en betydande insats påforskningsområdet när det gäller energipolitiken, och den uppfattningen delarutskottsmajoriteten med oss. Men utskottet motiverar sitt avslagsyrkande medatt det framgår av de direktiv som har lämnats att energiprognosutredningen hartillsatts för att ytterligare prognos- och utredningsverksamhet på industriområdetskall komma i gång snabbt samt att får ta ställning tillförslag om mera permanent organisation för handhavande av de energipoUtiskauppgifterna. Vi anser emellertid att ett industriverk med uppgifter också pådet energipolitiska området inte utgör något alternativ till ett av ossföreslaget institut. Tillsättandet av energiprognosutredningen är dockett steg i rätt riktning. Som vi uttrycker det i reservation 1 till utskottetsbetänkande, anser vi att industriverket för att kunna lösa sina uppgiftersjälvklart har behov av de utredningar som ett energiinstitut kan verkställa.Och eftersom energifrågorna intar en nyckelställning på det resurspolitiskaområdet, är det av särskild vikt att ett tydligt och tillförlitligt underlagför långsiktiga beslut i de här frågorna snabbt kan tas fram. Därför erfordrasdet ett organ med en markerad självständig ställning i förhållande tihmyndigheter, företag och organisationer. Med detsagda, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. Resurs- och energipolitiken m. m. HerrSVANBERG (s); De frågor som berör våra energiresurser hksomöver huvud taget alla våra naturtillgångar diskuteras mycket . Vihar många profeter som har olika uppfattningar om hur det kommer att te sig iframtiden med våra resurser. Jag skall inte ge mig in på att analysera detta.Lät mig bara säga att det är lustigt att man kan komma till så mänga olikaslutsatser med samma utgångsmaterial. AUa dessa frågor är väldigt betydelsefuUa, och vi har allanledning att följa dem med mycket stort intresse, att försöka tränga in iproblemen och göra vårt bästa för att klara ut framtiden för oss själva. I de fem motioner som vi här behandlar handläggs förslagnär det gäller ohka delar av detta område. Det gäller vår energiproduktion,våra Resurs- och energipolitiken m. m. mineralresurser,våra resurser i odlingsbar mark osv., men motionerna utmynnar i väldigt ohkaförslag. Frågan om hur hela världens naturtillgångar skall utnyttjas för attförsörja en ständigt ökande befolkning är naturligtvis en mycket allvarligfråga. Jag skall emeUertid helt kort kommentera de olika motionerna. Motion 757 har som huvudförslag att en utredning skaUtUlsättas för att ta upp olika aspekter på resursanvändningen. Motionenbehandlar många olika saker. Man talar om våra resurser i fråga om odlingsbarmark och dess utnyttjande och hur man skaU bevara och utveckla dessamöjligheter. Man talar om mineralresurserna och deras användning, och man ärockså inne på frågan om andra energikällor och hur de skall förvaltas. Mycket av det som tas upp i motionen är frågor som intekan lösas nationellt. De kan endast lösas i internationellt sammanhang.Exempelvis frågan om ett maximalt utnyttjande av jordklotets möjligheter attproducera livsmedel kan ju inte lösas genom någon isolerad aktion här hemma hososs. Om jag nu börjar med den del där man tar upp frågan om vårjordbrukspolitik och vår jordbruksproduktion, så kräver man i motionen att helajordbrukspolitiken skall omprövas så att vi skall ha åtminstone 100 procentssjälvförsörjningsgrad vad gäUer livsmedel i vårt land. Dessutom framläggs olikasynpunkter på hur jordbruket skall bedrivas. Jag vill helt kort stanna vid denna del. Vi har ettjordbruksavtal, en överenskommelse, som säger att riktpunkten skall vara att vitäcker av vårt eget hvsmedelsbehov, dvs. vi har en 80-procentigsjälvförsörjningsgrad. Detta ämne sorterar under ochjordbruksutskottet, och jag skaU inte ge mig in på det. Näringsutskottetavvisar att ta ställning i sammanhanget och framhåUer att det är andra organsom har att handlägga dessa frågor. har dessutom i årtUlsatt sakkunniga som skaU se över hela jordbrukspolitiken och även frågan omhur stor vår självförsörjningsgrad skall vara. Låt mig bara allmänt säga att jag inte är hka övertygadsom motionärerna om att det bästa bidraget vi kan ge till världens försörjningär en 100-procentig självförsörjningsgrad vad gäller jordbruksprodukter. Jagtror inte riktigt att det är den vägen vi kan medverka bäst. Om det vore sä,kan man ju fråga varför vi skulle stanna vid . Vi kunde väl ha150-procentig självförsörjningsgrad och exportera av vårajordbruksprodukter och på det sättet bidra till världens försörjning.Näringsutskottet har emeUertid hänvisat till att detta ämne Ugger underjordbruksdepartementet och jordbruksutskottet. I motionen tar man också upp våra mineraltillgångar som fråga. Självfallet är det mycket viktigt att klara ut vilkamineraltillgångar vi har, hur de skall användas och hur vi skall hushålla meddessa resurser. Jag vill erinra om att vi beslöt om enmalminventering i och anslog pengar till SGU för att genomföraen kartläggning av malmresurserna där. Detta arbete är nu avslutat och man harredovisat resultatet. geologiutredning tog också upp frågan om att pädetta sätt metodiskt gå igenom hela värt land och kartlägga vUkamineraltillgångar someventueUt ännu inte är kända. Vi räknar med att får taställning tUl ett förslag om statsmakternas mineralpoUtik i samband medförslaget om inrättande av ett industriverk. Utskottet anser att eftersom dettaarbete redan pågår är det ganska oegentligt att nu starta en utredning vidsidan om. Här är det för övrigt något av samma problem som när det gällerjordbruket; problemet med hela världens mineralförsörjning kan inte i någonväsentlig del lösas hos oss det är en global fråga, om också inte riktigt påsamma sätt som när det gäller jordbruket. Frågan om våra energiresurser är naturligtvis oerhörtintressant. Det är kanske där som den mest hetsiga diskussionen förs över helavärlden. Vilka energiresurser har vi? När bhr de uttömda?