prot · FV0953 · 1972-12-31 00:00:00 — Attjag kunnat acceptera den uppfattningen beror på att jag redan närskördeskadeskyddet första gången byggdes upp var medveten om att det inte gickatt få ett skördeskadeskydd som var så konstruerat att det gav den enskildejordbmkaren full rättvisa, om det skulle kosta en rimlig summa pengar. Detsamlade jordbruket, den enskilde jordbmkaren, hade inte möjlighet att kosta påsig ett försäkringsskydd som skulle ha gett full rättvisa. När vi nu haft denna konstmktion, så har man kompletteratdet hela med behovsprövade bidrag som skulle eliminera de grövsta av de missar som inträffar genom det nuvarande skördeskadeskyddet. Det belopp som stått till förfogande för detta behovsprövade bidrag har varit ganska litet. Jag har för mig att det har varit . Statsrådet har i årets proposition höjt den summan till . I den motion som ligger till grund för vår reservation på denna punkt har yrkats att det belopp som skall ligga till grund för det behovsprövade bidraget skall höjas till . Jag måste säga att jag inte är begeistrad över någon form av behovsprövade bidrag, som jag tycker är en i allra högsta grad olustig historia. Men när vi nu på grund av systemets uppbyggnad är tvingade att ha ett sådant bidrag, är det väl ändå rimligt att man har en så 32 pass stor summa pengar att röra sigmed att denna del av skördeskade- skyddetblir av någon betydenhet. Mot denna bakgmnd yrkar jag bifall tillreservationen 3 av i Skegrie m. fl. Skördeskadeskyddet har varit i funktion . Erfarenheterna kan inte sägas vara enbart positiva. På otaligaLRF-stämmor och i andra sammanhang har den frågan diskuterats mycket livligt. Ivissa områden av landet säger man att det överhuvud taget inte finns någonmöjlighet att alls få någon ersättning, på andra håll talar man om lotteri. Ja,det finns t. o. m. stämmor som har uttalat sig för att man skulle kasta dettasystem över bord och i stället införa någon ordentlig form avresultatutjämning. Jag tror emellertid att de flesta 'jordbrukspolitiker ochaktiva föreningsmänniskor ändå är ense om att vi bör bevara systemet och attdet i princip är riktigt. Det gäller bara, menar man, att rätta till defelaktigheter som onekligen finns inom systemets ram; det gäller att göra detbättre och bättre. har de borgerliga partierna här i riksdagenkrävt en översyn och krävt förbättringar i en mängd avseenden. Vi har menat attdet är angeläget med en speciell utredning för att komma fram tUl bättreförhållanden än vad vi nu har. Men socialdemokraterna har alltid avvisatförslagen, som vi har reserverat oss för. Det lönar sig dock att vara Utetenvis. har det faktiskt blivit så, vUket framgår av utskottets skrivning,att skördestatistiska nämnden inte längre bara nöjer sig med kontinuer-Ugöversyn som socialdemokraterna alltid har hänvisat tiU, utan nu låter det såhär: "Nämnden avser därför att vid sidan av den löpande uppföljningen ochförbättringen av olika delrutiner göra en allmän och koncentrerad genomgång avskördeskadeskyddets uppläggning och funktion." Detta är exakt vad vi undermånga år har begärt från borgerligt håll, och det är ju glädjande att vi nuäntligen har fått denna utredning tillsatt. Det är många saker som man vid en koncentrerad genomgångbör se närmare på, framför allt utbetalningstiden. är det så först i mars året efteråt får de ersättningar som är betingade avskördeskador hösten före. Men det måste vara möjligt att komma fram till enändring som gör att man får ersättningarna då de verkligen behövs, dvs, påhösten. Jag hoppas att förslag härom kommer att framläggas. Man kan ju t, ex,undanta senmognande grödor och göra den kvalitativa bedömningen i samband medskörden. Självrisken är en annan sak som jag tror att det blirnödvändigt att se närmare på. Den är i medeltal , på många . För en gård , alltså ett ordentligt familjejordbruk,kan den innebära . Hela den nettoinkomst som mannormalt räknar med på ett sådant jordbmk kan alltså försvinna, och man fåringen som helst ersättning på grund av den ganska höga självrisken. Det är,tror jag, alldeles nödvändigt att sänka den måhända i etapper - i takt medrationaliseringen. Flera och enhetligare ersättningsområden är en annan sak som Bidrag till permanent skördeskadeskydd 2 protokoll 1972. Bidrag till permanent skördeskadeskydd föreslagitsi motioner Uksom . Jag tror att man också där behöver gå vidare iutvecklingen. Trädgårdsodlingen måste också komma med. Ja, detta var baranågra av de frågor som jag hoppas att man aUvarligt tar itu med. Slutligen vill jag säga några ord om de behovsprövadebidragen, som också i Holmgården var inne på. har detvarit så att man får utnyttja av det totala bidrag som utgår, ellerhögst , för detta ändamål. Under åtskilliga år har vi från deborgerliga partiernas sida sagt att man borde höja procentsatsen tiU ,och det lägsta bidraget borde sättas till . Jag vill gärna uttalamin tUlfredsställelse med att departementschefen nu ändå föreslagit attbeloppet höjs till det är ju alltid något. Men fortfarande ärprocentsatsen . Vi anser från de borgerliga partiernas sida att det ärotUlräckligt. Vi föreslår alltså att man skall höja procentsatsen tiU 2 procentoch det belopp som skall stå tiU förfogande tUl . Mot bakgrund avde brister som alla har konstaterat i detta syslem'och som föranlettskördestatistiska nämnden att besluta göra en koncentrerad undersökning är detangeläget att man har tillräckUgt med pengar till förfogande för att ersättadem som liksom kommer vid sidan av det här systemet. Vi måste nog tyvärr alltidha behovsprövade bidrag, men det är särskilt angeläget innan vi får deförbättringar som vi alla hoppas på. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservationen 3. HerrPERSSON i (s); Det är riktigt, som sade, attskördeskadesy-stemet nu funnits . Det är ocksåriktigt att det varit föremål för både motioner och kritik i . Vidaresade att det förekommit diskussioner i LRF-avdelningarna, att skördeskadeskyddethar betraktats som något av ett lotteri och att det alltså varit dåligtutformat. Låt mig från början säga - det var också iHolmgården inne på - att det är ytterst besvärligt att åstadkomma ett hundraprocentigträttvist system på det här området; jag tror inte det står i mänsklig makt attgöra det, därför att det är så många faktorer som spelar in. Men vi kan ju seefter hur det här lotteriet utfallit . När man spelar pålotteri satsar man ju en viss summa pengar, och så får man antingen tillbakanågot eller också drar man en nit. Jag har bett upplysningstjänstatt undersöka hur mycket jordbrukarna betalat in i avgifter under dessa tio år.Det visade sig att de betalat in . Samhället, som jubidrar med en del, har betalat . Dessutom har samhälletsvarat för administrationskostnaderna. Vad har jordbrukarna då fått iavkastning på de insatta medlen ? Det visar sig att defått tillbaka . Detta är de uppgifter jag har fått avriksdagens upplysningstjänst. Jag viU inte med dessa siffror påstå att systemet verkathelt tUlfredsställande - jag har antytt förut att det är svårt att få tillstånd ett helt rättvist system - men det bör göras klart att skyddet är bättreän sitt Detfinns ju människor ute i vissa jordbmksorganisationer som vägrar attställa sin mark till förfogande för bl, a, utläggande av provytor. Jag tyckeratt det skulle, sett ur jordbmkarnas egen synpunkt, vara ganska beklagligt omman slog in på en sådan väg. Jag har bara velat antyda det här, eftersomde tio åren nu har gått. Det finns väl anledning att fundera litet över om denkritik som man här har fört fram från borgerUgt håU har varit helt rättvisande. säger att han är glad på deborgerligas vägnar - jag skall självklart inte ta ifrån honom några nöjen såhär fram på vårkanten; han må gärna behålla dem. Han säger att vi påsocialdemokratiskt håll alltid har kämpat mot, när de borgerliga har kommit medvettiga synpunkter. Är det nu helt riktigt, ? Det är ju så att vihar en skördestatistisk nämnd. Den nämnden har som en av sina förnämsta uppgifteratt följa hela det här systemet. I nämnden ingår representanter för bl. Vi har , tror jag, under de fem sex senaste årenlåtit skördestatistiska nämnden komma till utskottet och låtit den redovisasynpunkter och tala om vilka åtgärder nämnden ämnar vidta osv., och utskottethar hälsat med tillfredsställelse att nämnden har följt upp de här frågorna. sagt att det finns all anledning att mera gmndligt se på helasystemet. Det har nämnden meddelat utskottet, och det har intesocialdemokraterna, , varit ledsna för. Vi tycker att det ärtillfredsställande, om man kan rätta till de brister som självklart finns i dethär systemet. Det är inte på det sättet som säger här att vi skullevara motståndare. Jag vill sedan ta upp den fråga som reservationen avser.Systemet är konstruerat så att det är ett område som konstituerarersättningarna, eftersom det inom ett område kan finnas vissa jordbrukare somdrabbas av en skördeskada utan att det påverkar resultatet för hela området ochdå skaU man kunna betala ut bidrag tUl dessa jordbrukare, vilket sker vialantbruksnämnderna. Jag tror att i Holmgården har alldeles rätt,när han säger att han inte vill medverka till att man får ett individuelltsystem i försäkringen, jag tror att det skall vi akta oss för. Vi har sagt attdet kan finnas vissa skäl att ändå ge ett litet belopp just för detta ändamål,och har medel härför stått till förfogande. De har beräknatstUl I procent av utgående skördeskadebe-lopp, hittUls lägst . Nuhar jordbruksministern föreslagit en höjning till , vUket förslagutskottsmajoriteten ansluter sig till. Reservanterna vill använda avde utbetalda beloppen och att beloppet skall vara högst . Jag skall inte förlänga den här debatten. Vifår kanske tillfälle , när nämnden kommer med sina synpunkter, attytterligare diskutera det här. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. Bidrag till permanent skördeskadeskydd () kort genmäle: Med anledning av att i Skänningeanförde de här siffrorna att jordbrukarna har betalat in 167 miljoner ochstaten 200 mUjoner av de 367 miljoner som stått tUl förfogande och att därav Bidrag till permanent skördeskadeskydd skuUe hautgått 328 miljoner vill jag säga att det inte är på något sättanmärkningsvärt. Systemet är ju uppbyggt så att det skall betalas in från såväljordbmkarna som staten och att dessa medel skall användas för att utgå iförekommande skadefaU, 1 princip skall det här gå jämnt ut. Det skallnaturligtvis inte byggas upp några fonder. Vidare var i inne på att man påvissa håll har sagt att man inte vill ställa tUl förfogande några mtor på sinamarker. Jag känner inte tiU så mycket om det, men det är väl uttryck för denoro som jag belyste genom att nämna att man på vissa håll säger att allt dethär kan man över huvud taget kasta över bord. Men jag sade också att jag intetror att det finns några ansvariga politiker - inte heller inom föreningsrörelsen- som ansluter sig tiU de alltför pessimistiska tongångarna. De anser nogallmänt att det är principiellt riktigt att ha detta system, även om det harbrister. Det bör dock förbättras. Det är riktigt att man , när motioner väckts, harpekat på att skördestatistiska nämnden utför en fortlöpande översyn avmetodiken för skördeuppskattning och ersättningsberäkning. Det har vi varitmedvetna om även från borgertigt håll. Men vi har sagt att det inte räcker. Detmåste ske en ordentlig genomarbetning av hela problematiken mot bakgrund av denstarka kritik som finns ute i landet och som i vissa stycken är berättigad.Detta har nämnden nu också gått in för. Det är inte bara fråga om denkontinuerliga översynen, utan nämnden säger dessutom att den skall genomföra enallmän och koncentrerad genomgång av skördeskadeskyddets uppläggning ochfunktion. Det är detta vi har begärt, och vi är väldigt glada för attnämnden har intagit den ståndpunkten. HerrPERSSON i (s) kort genmäle: Jag skuUe nog fundera ganska länge innan jagtog en försäkring, om jag skulle behöva diskutera den saken med . Hanpåstår att hela principen i denna försäkring är att de avgifter som kommer inskall betalas ut några fonder skall inte finnas. harskördestatistiska nämnden lyckUgtvis inte räknat på det sättet. Den har litetpengar i fonder, ca . Avgifterna är ju beroende päjordbrukets produktion. Det är fråga om produktavgifter. Därför måste man hafonder till sitt förfogande för att klara t, ex, ett besvärligt skördeskadeår. Jag antydde också att det inte i kammaren hade förts framkrav på ett slopande av systemet. Det var som påstod att folkbetraktar systemet såsom lotteri. Jag framhöll då att jag hade sett i någontidning en uppgift om att vissa jordbrukare vägrar att ställa mark tillförfogande för utläggning av provytor. Skall man få ett säkert skydd, herrHedin, måste man ha tillräckligt med provytor. Jag tror att ochandra borgerliga ledamöter skulle kunna medverka till att skapa bättreupplysning kring hela detta system. Låt mig till slut bara säga att detta systemenligt min mening har verkat ganska bra. Ersättningar har utbetalats under alladessa . Skördeskadorna har inte inträffat på samma plats utan ärfördelade över landet. Jag har ingen anledning att ändra min mening utan ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. () kort genmäle: Jag skall fatta mig kort. Man kan missförståeller vill missförstå . Jag har ingalunda sagt att man utan vidare skallbetala ut de medel som finns i fonden. De skall självfallet betalas ut bara närde behövs och när det finns ett objektivt underlag för hur mycket som skallutgå. Hela systemet är ju uppbyggt för att vara självbärande. Man har gjort enberäkning av hur mycket som på lång sikt kommer att gå åt och har sedan bestämtsig för hur mycket staten skaU betala och hur mycket jordbrukarnaskall betala. Verksamheten skaU ungefär gå ihop. Att det självfallet måstefinnas en buffertfond, så att inte pengarna måste gå ut så fort de kommer in,trodde jag att i förstod. den 6 aprU 1972 Bidrag till permanent skördeskadeskydd HerrKRISTIANSSON i (c): Jag begärde egentligen inte ordet för att gåupp i någon skördeskadeskyddsdebatt. Men det är ett par saker som jag villställa till rätta eller fråga om. Först vUl jag säga tUl i , att detmig veterligt inte har funnits några jordbruksorganisationer vUka, som hanuttryckte sig, om jag fattade honom riktigt, har stått bakom dem som har vägratatt ställa sin mark till förfogande för utläggning av provytor. Jag vet att detfinns jordbrukare som har vägrat att ställa provytor till förfogande, men närkonsekvensen av denna vägran blivit att jordbrukarna i de områdena icke fåttnågon skördeskadeersättning har de inte fått något stöd, i varje fall inte frånLR F. Sedan vill jag säga att skördeskadeskyddet inte på någotsätt är fulländat, men det är i alla fall bättre än sitt rykte. De siffror somangav hur många mUjoner jordbrukarna har betalat in och hur många miljoner dehar fått ut säger inte allt om hur bra systemet är. Vi bör komma ihåg att vidsådana grova mätningar bör också de relativt höga administrativa kostnader somfinns vägas in. Jag är inte helt främmande för att man skulle kunna tänkasig ett annat system för reglering av skördeskador, men den saken skall jag inteta upp här. Låt mig säga att jag tror att man, om man vill ha kvar detnuvarande systemet, inte kan komma så värst mycket längre i vad gäUermodifieringar. Detta ständiga tal om att göra förbättringar och förändringartycker jag att i varje fall människor som känner till förhållandena borde slutamed. Naturligtvis kan vi sänka självrisken hur långt som helst, men det kostarmycket pengar, som jordbmkarna måste betala, och jag tror inte att de ärberedda att göra det. Naturligtvis kan vi också ta in andra grödor som inte ärmed , men det är mycket besvärligt och det är svårt att här få riktiga måttoch värderingar. Naturligtvis kan man åstadkomma en tidigare utbetalning, menpå bekostnad av säkerheten, som vi inte heller vill minska. Jag hör för övrigttill dem som anser att man inte bör överdriva betydelsen av att fä in pengarnadet ena året eller det andra, och jag tycker att det bör vara balans ivärdering och kritik den 6 aprU 1972 Bidrag till permanent skördeskadeskydd Så till den fråga jag vUl ställa. Beträffande dettabehovsprövade bidrag anges dels en summa, dels ett procenttal. Det står att omden angivna procentandelen av det belopp som faller ut blir lägre än ett visstbelopp skall ersättningen vara högst så och så stor. Är detta en felskrivning?-Det borde rimligen stå "lägst". Man kombinerar väl en sådan regeloch skrivning med ett minimibelopp och inte med ett maximibelopp. Dennaformulering har funnits också , och det skulle vara mycketintressant att veta om det verkligen är den riktiga formuleringen. Jag kan visamed ett exempel vad det skuUe innebära på de aktuella siffrorna. Jag såg inågon tidning att utfallet är , och 1 procentav det blir , om jag nu räknar rätt. Finns det någon rimliganledning att skriva att ersättningen då får vara högst ? HerrPERSSON i (s); Jag har inte så mycket att tillägga till detsom i har sagt. Har jag blivit missförstådd på en punkt ber jag att fårätta till det. Jag har aldrig sagt att jordbruksorganisationerna har ställtsig bakom något förslag om att upphäva det här systemet. Jag citerade herrHedin, som hade sagt att man betraktar skördeskadeskyddet som ett lotteri ochatt medlemmar av jordbmksorganisationerna är kritiska mot systemet. Ianslutning till det sade jag att enligt tidningsuppgifter vissa jordbrukare harvägrat att ställa sina marker till förfogande för provytor. Det kommer nogockså att framgå av protokollet att jag sade så. sade vidare att man också borde räkna invad systemet kostar administrativt. Ja, det bör man göra. Det kostar intejordbrukarna någonting, men staten tar på sig alla administrativa kostnader,som uppgår till något mer än det varierar litet. Dekostnaderna har samhäUet tagit på sig. När jag sade att jordbmkarna har betalat in 162,4 mUjonerkronor och fått tillbaka 328 mUjoner, menade jag att systemet inte varit sådåligt som man gjort gällande. Man har fått dubbelt upp mot vad som betalats ini . Men kan man få ett bättre system, är det klart att man inte skallmotsätta sig det. i frågade vad det betyder närman skriver 400 000 eUer . När det gäller utskottet kan jag sägaatt det är ett direkt citat ur propositionen, nämligen att det skall vara lägst400 . Man har ingen gräns uppåt utan kan gå högre. Men vad betyderert förslag, ? Jo, om ni har en skördeskada på 50 mUjoner ochbidragen bestäms tUl , får ni ändå inte ut mer än 800 000. Man harsatt högst 800 000 och längre kan ni inte gå; det beloppet motsvarar enskördeskada på . Jag har inte mer att tillägga utöver vad jagsagt, men om vi kan fä ett bättre system skall jag gärna medverka därtill. Jag vill bara göra ett tillrättaläggande avdet senaste som sades. Det står i reservationen om de :"Utskottet får därför så till vida ansluta sig till förevarandemotionsyrkanden att utskottet förordar att ramen för de behovsprövade bidragenbestäms till av de utgående allmänna kontanta ersättningarna förskördeskador eller, om beräkning enligt denna regel ger till resultat ett lägrebelopp, högst ." Det får inte de konsekvenser som iSkänninge sade - det kan självfallet bli över 800 000, om av dettotala beloppet uppgår till mer än denna summa. den 6 aprU 1972 Bidrag till djursjukvård i vissa fall Överiäggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Holmgården begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 12 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Holmgården begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidragtill djursjukvård i vissa fall HerrERIKSSON i Bäckmora (c): I anslutning till punkten 19 ijordbruksutskottets betänkande nr 1 har utskottet behandlat en motion rörandestatsbidrag Bidrag till djursjukvård i vissa fall tillmindre bemedlade djurägare för kostnader i samband med sjukbesök av veterinär. Det statsbidrag som utgår för nämndaändamål är knutet till den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten.Beloppet är satt så lågt som till högst . Denna inkomstgräns är sålåg att det i dagens läge torde vara ytterst få som kommer i åtnjutande avbidraget. Även jordbruksutskottet synes dela denna uppfattning medhänsyn till den förändring som skett i penningvärdet då berördabidrag fastställdes. Bidragsgränsen har alltså varit oförändrad under ,och alla i det här huset torde vara medvetna om de förändringar som har skett ipenningvärdet under den tiden. Inte minst emot den bakgrunden har jag i minmotion hemställt om en uppräkning av inkomstgränsen till , intillvUken gräns bidraget skulle utgå. Utskottet har i sitt ställningstagande till motionenuttalat att man först vill avvakta veterinärväsendeutredningens förslag rörandeveterinärväsendets uppgifter och organisation. En justering av inkomstgränsenför inträffad penningvärdeförsämring borde enligt min mening ha kunnat ske utanavvaktan på detta förslag. Det finns ingenting utsagt i utskottets betänkandeom när detta förslag och en proposition är att vänta. FöUakt-ligen kan detdröja åtskillig tid ännu, ytterligare förändringar ipenningvärdet sker som gör att detta bidrag än mer urholkas. Jag har inte för avsikt att framstäUa något yrkande pådenna punkt, men det skuUe ändå mot bakgrunden av vad utskottet har skrivitvara av intresse att få veta av jordbruksministern när en eventuell propositionpå grundval av veterinärväsendeutredningens förslag är att vänta, en propositionsom jag hoppas då kommer att innehåUa förslag i den fråga som jag har berört imin motion. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Eftersom i Bäckmora ställde endirekt fråga till mig vill jag gärna besvara den. Det är min avsikt att försökaatt till nästa års riksdag komma med en proposition i detta ärende. Jag troratt det skall vara möjligt även om det är mycket komplicerade frågor det gälleratt ta ställning till. i Bäckmora (c): Jag ber att få tacka för de upplysningar somherr jordbruksministern gav på min fråga. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. i (c): ägde här i kammaren eninterpellationsdebatt rum angående bekämpningsmedlet hormoslyr, I denna debattyttrade statsrådet att spridning av bekämpningsmedel i högsta grad ärföremål för regeringens uppmärksamhet. Företrädare för samtliga här i kammarenrepresenterade partier uttalade också sin tillfredsställelse med dendeklarationen. Före påskuppehåUet kom så Kungl, Maj:ts proposition nr 25, variläggs fram förslag till en lag som innebär förbud mot spridning från luften avbekämpningsmedel över skogsmark och annan mark som inte är . Med denna debatt och inte minst propositionen som bakgrundhade det enligt min mening varit logiskt om jordbmksutskottet hade tillstyrktmotionen 560. Detta har man emeUertid inte gjort. I denna motion anhåller jagoch mina medmotionärer om dels en förbättring av kontroUen i vad gäUerförekomsten av bekämpningsmedelsrester hos importerade frukter, bär ochgrönsaker, dels ett förhöjt anslag till statens möjlighet till en utbyggnad av anstaltens kemiska analyskapacitet. DennakontroU är av särskUd betydelse emedan det här rör sig om färskvaror somdistribueras, försäljs och konsumeras inom mycket kort tidrymd. Det rör sigäven om stora kvantiteter. Importen av trädgårdsprodukter tUl vårt land ökar stadigt.De senaste åren har ökningen varit . Importen uppgår nu tiUnärmare 700 mUjoner kronor.