prot · FV0976 · 1972-12-31 00:00:00 — gående årstår fast. Frågan är tillräckligt utredd och tillräckligt belyst, ochtillräcklig kännedom finns om denna orättvisa. Konstnärerna har under snart 30år, från den första omsättningsskattens införande under ,kämpat emot och upplyst om frågan. Del finns alltså inga skäl heller attacceptera ett ytterligare dröjsmål med att la bort denna "skatt påtanken", ulan bUdkonslnärernas arbete skall jämföras med annatkonstnärligt skapande med musik och med det skrivna ordet t. ex. där ingenmervärdeskall utgår. Del är mycket enkelt för atl besluta att rättatill denna uppenbara orättvisa. Eftersom vi inte har någon representant iskatteutskottet har vi inte kunnat reservera oss där, och jag yrkar därför atl , med bifaU tiU mofionen 1972:876 och medanledning av motionerna 1972:642, 1972:860 och 1972:833, antar följande lydelseav 8 § 8 punkten förordningen (1968:430) om mervärdeskatt: "8) konstverk, som är hänförligt lill tuUtaxenummer99.01-99.03, när konstverk säljes, uttages eller införes till landet avupphovsmannen eller för hans räkning," samtbeslutar atl sjunde stycket i anvisningarna till 8 §mervärdeskalle-förordningen upphör all gälla. yrkande, som är gemensamt för och mig,kommer atl delas ut så att kammaren får tillfälle att rösta för det. viförslaget, har vi därmed äntligen slopat en orättvisa som råder gentemotbildkonstnärerna, nämligen alt mervärdeskatt nu utgår på förslagångsförsäljningav konstverk. Mervärdeskatt vid förstagängsför-säljning av konst De stora ölägenheterna med nu gällandeskattebestämmelser vid försäljning av konst har ingående diskuterats sedan1968. Det finns inget skäl atl på nytt gå igenom den stora katalog av tungaargument som talar för ändrade regler. Jag vUl bara i all korthet - del skallinle la många sekunder beröra det centrala argumentet i utskottet mot eltslopande av mervärdeskatten för konst. Utskottet konstaterar att den önskade ändringen iskattereglerna har kulturpolitiska konsekvenser - vUket är alldeles rikligt -och atl det är fel att del kullurpoUtiska stödet får formen av lättnader vidbeskattning av viss kategori skattskyldiga. För att bringa någon klarhet idessa tankegångar vill jag bara påpeka en sak. Yrkandena om att momsen skallslopas vid all förslagångsförsäljning syftar inte primärt lill alt vara ettstöd åt vissa konstnärskategorier. Vad motionärerna vUl komma åt är enskatteregel som får negativa kulturpolitiska konsekvenser. Del är inle i förstahand fråga om att ge konstnärerna etl ekonomiskt stöd utan atl avlägsna etthinder i samhällets kulturpolitik. Del här kan låta som ordrytteri ochhårklyveri men det är det inte det inser nog var och en vid närmareeftertanke. Jag får yrka bifalltill och mitt yrkande, som just nu utdelas på bänkarna. 1 detta anförande instämde herrar i (fp), Wirmark (fp) och Clarkson (m). Mervärdeskatt vid förstagångsför-säljning av konst HerrBRANDT (s): Det pågår en teknisk översyn av mervärdeskallen det harvi ju även sagt i skatteutskottet och därvid prövas denna fråga. Det äranledningen till all skatteulskoltet är enigt det finns ingen reservation påden här punkten. Jag vill minnas atl jag, när vi förra gången diskuteradeden här frågan, uttalade förhoppningen att utredningsmannen skulle finna någonlösning och framlägga ett förslag. Och jag tror mig kunna säga, efter detsamtal jag har haft med honom, att han kommer med ett förslag i frågan. Då kandet ju inte finnas anledning att nu fattar ett beslut, utan att hareda på vilka konsekvenser detta får. bör i stället avvakta förslagetfrån utredningsmannen. Jag yrkarbifall till utskottels hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkterna 7, 9, 13 och 14 Propositioner gavs på bifall fill dels utskolletshemstäUan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifaU till det av och under överläggningen framstäUdayrkandet, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition; Den som vill atl kammaren bifaller skaiteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 18 punkterna 7, 9, 13 och 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskollets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall tUl det av fm och underöverläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkternas, 10, 11 och 12 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 10 Föredrogs skatteutskottets betänkanden: Nr 23 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:49 medförslag tiU lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m.m. jämte molion Nr 25 angående uppskov med behandUngen av vissa lillutskottet hänvisade ärenden Nr 26 i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1972:86 medförslag lill lag om avrundning av vissa fordringar till helt krontal, m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemstäUt. Beslag på vissa skrifter § 11 Beslag på vissa skrifter Föredrogs försvarsutskottetsbelänkande nr 13 med anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:44framlagda förslag till lag om ändring i värnpliklslagen (1941:967), m. m. jämtemotion. I propositionen 1972:44 hade Kungl.Maj:l under åberopande av statsrådsprotokollet över försvarsärenden för den 17mars 1972 föreslagit att anta förslag tUl lagar om ändring i följandeförfattningar som hade beslutats med , nämligen värnpliktslagen(1941:967), , mUitära rätlegångslagen (1948:472), lagen (1949:165)angående beslag å vissa skrifter samt militärersätlningsförordningen (1950:261). Med anledning av propositionen hadei motionen 1972:1638 av m. fl. (vpk) hemställts att riksdagenupphävde 1 § i lagen (1949:165) angående beslag å vissa skrifter. A. allriksdagen skulle anta de vid proposilionen fogade förslagen till 1. lag om ändringi värnpliktslagen (1941 ;967), 2. lag om ändringi , 3. lag om ändringi militära rätlegångslagen (1948:472), 4. lag om ändringi militärersättningsförordningen (1950:261), B. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1638 skuUe anta i betänkandet infört förslag lUl lag om ändring i lagen (1949:165) angående beslag å vissa skrifter. HerrHALLGREN (vpk): I försvarsutskottets skrivning i anledning av motionen1638 säger utskottet följande: "Lagen om beslag å vissa skrifter är enkomplettering till tryckfrihetsförordningen. Innehållet i lagens förstaparagraf överensstämmer i det närmaste med 10 kap. 11 § i tryckfrihetsförordningen.Tryckfrihetsförordningen avser tryckt skrift medan lagen gäller skrift som harmångfaldigals på annat sätt än genom tryckpress." Enligt utskottets meningskulle skUlnaden inte vara nämnvärt stor. Utskottet ifrågasätter heller inte atltvångsmedel utöver vad som sägs i tryckfrihetsförordningen måste finnas för atlbeslag av vissa skrifter skall kunna ske. Därför anser utskottet att motioneninle bör bifallas. Skillnaden måste dock anses vara väsentlig, eftersom ell flertal Nr 76 skrifter, som fritt får spridas i samhäUet i övrigt, helt stoppas på Detta skermed stöd av gäUande lag, och därmed 9 mai 1972 fråntas de värnpliktiga endemokratisk rättighet. --------- ;------- Vi anser atl de demokratiskarättigheter som gäller för samhällets Beslag pavissa övriga medlemmar också i fullutsträckning skall gälla för de värnpliktiga. skrifter q måsle vara direkt fel all devärnpliktiga kommer i en särställning, vUkel nusker när de helt fråntas rätten att inneha och läsa skrifter av sådant slag somdet i del civUa är helt legalt atl inneha och läsa. En fri opinionsbildningmåsle gälla hela samhället. Det är därför självklart att skrifter som fårspridas i samhället i övrigt också skall få spridas bland värnpliktiga. Dedemokratiska rättigheterna skall inte upphöra atl gäUa, så fort man kommerinnanför kaserngrindarna. Vi har i vår molion sagt atl det enda riktiga vore atlavskaffa lagen, men av formella skäl har vi endast kunnat yrka att 1 § utgår. Med dessa ord vill jag yrka bifall lill molionen 1638. i Gäddvik (m): 1 sitt betänkande nr 13 har försvarsutskottettillstyrkt vissa förslag av regeringen till lagändringar med anledning av altdel skall införas elt nytt tjänsteställningssystem inom del militära försvaret.Systemet har beslutats av Kungl. Maj:t, men för vissa konsekvensändringar ilagar behövs medverkan. En av de lagar som berörs är lagen om beslag åvissa skrifter. 1 dess första paragraf har Kungl. Maj;l föreslagit atl orden"officers eller underofficers grad" skall ändras till "lägstfänriks grad". Det är detta ändringsförslag som givit anledning till detyrkande i motionen 1638 som här har redogjort för och som syftartill att helt skall upphäva den paragraf som är berörd i lagen ombeslag å vissa skrifter. Denna lag är som framgår av utskottets betänkande det påpekade också en komplettering till tryckfrihetsförordningen. 1 tryckfrihetsförordningens 10 kap. 11 § stadgas att omdet inom krigsmakten påträffas tryckt skrift som uppenbart innefattar straffbaruppvigling av den arten alt den kan leda tiU att någon åsidosätter sin tjänsteplikt,får skriften las i förvar enligt beslut av den befattningshavare som enligt laghar bestraffningsrätt. Den lag det nu är fråga om gäUer skrifter som hartUlverkats på annat sätt än genom tryckpress. För att sådan skrift skall kunnatas i beslag är det också i den här lagen ett krav att skriften innefattarenligt lag straffbar uppvigling. Som också framgår av utskottets betänkandeskaU ett sådant beslag enligt lagen prövas av allmän åklagare. Utskottet har vid sin prövning inle funnit anledning attifrågasätta dessa tvångsmedel, som delvis har beslutats i form av grundlag. Jag yrkardärför bifall till utskottets enhälliga förslag. Överläggningen var härmed slutad. Punkten A 18 Utskottels hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels molionen nr 1638 av m. fl., och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifallerförsvarsutskottels hemställan i betänkandetnr 13 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit molionen nr 1638. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr HaUgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: i (m) anmäldeall han avsett atl rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Kommunalt bostadstillägg tiU folkpension m. m. §12 Kommunalt bostadstillägg till folkpension m. m. Föredrogssocialförsäkringsutskoltels belänkande nr 22 i anledning av motioner angåendekommunalt bostadslUlägg tUl folkpension m. m. I detta betänkande behandlades motionen 1972:322 av herrar Hyltander (fp) och Enskog (fp)vari hemställts alt hos Kungl. Maj:t begärde förslag till mildrandeav reglerna för avtrappning av det kommunala bostadstUlägget för folkpensionärermed extrainkomster i enUghet med vad som anförts i motionen, mofionen 1972:324 av iMora m. fl. (fp) vari hemställts atl hos Kungl. 1. översyn av reglerna för erhåUande av kommunalabostadsliUägg och andra inkomstprövade pensionsförmåner, syftande till en höjning av de avdragsfria beloppen i enlighet med vad som angetts i molionen, 2. förslag tillstatliga åtgärder i syfte all ufiämna skUlnaderna i de kommunalabostadstUläggen och lindra kommunernas kostnader för dessa, 3. utredning och förslag för atlundanröja eUer mUdra de otillfredsställande effekterna av en samtidigreduktion av de inkomstprövade pensionsförmånerna och beskattningen avpensionärernas sidoinkomsler. motionen 1972:444 av m. fl. (m) varihemställts atl hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslagom Iredjedelsavtrappning i stället för den nuvarande hälftenavtrappningen av Kommunalt bostadstillägg tiU folkpension m. m. folkpensionärernaskommunala bosladstUlägg, i syfte att minska folkpensionärernas storamarginella inkomstbortfall vid sidoinkomstökningar. A. beträffandereglerna för inkomstprövning alt skulle avslå 1. motionen1972:322, 2. motionen1972:324 i motsvarande del, 3. motionen1972:444, B. beträffande de kommunala bostadstilläggens storlekoch finan siering attriksdagen skulle avslå motionen 1972:324 i motsvarande del. Reservation hade avgivits av herrarJonsson i (fp), Ringaby (m), Mundebo (fp) och i (), vUkaansett alt utskottet under A bort hemställa, atl med anledning avmotionema 1972:322, 1972:324, såvitt nu var i fråga, och 1972:444 hos Kungl.Maj:t skulle anhåUa om utredning och förslag angående reglerna förinkomstprövning av hustru-fillägg och kommunalt bostadslUlägg i enlighet medvad reservanterna anfört. HerrJONSSON i (fp): 1 socialförsäkringsulskottels betänkande nr22 behandlas motioner beträffande bl. a. omprövning av reglerna för kommunaltbostadstillägg och huslrulUlägg. Motionerna går ul på alt mUdra effekterna avde nu gällande reglerna. Nackdelarna av de nuvarande inkomslprövningsreglernahar särskUt bestått i kraftiga tröskeleffekter i vissa inkomstskikt. Enrelativt blygsam ökning av en sidoinkomsl har kunnat leda till en sådansänkning av t. ex. det kommunala bostadstillägget att om hänsyn tas tillsamtidigt tillämpad beskattning en pensionär icke har fått nämnvärt ekonomisktutbyte av sin sidoinkomsl. 1 molionen 324 har begärts en översyn av reglerna förerhållande av bostadstillägg och andra inkomstprövade pensionsförmåner i syfteatt höja de prövningsfria beloppen. I motionen 322 föreslås i stället ensänkning av avlrappningsprocenten för alt nå samma effekt. De nuvarande reglerna har gällt , och de innebärhelt kort alt ingen reducering sker för ensam pensionär vid en sidoinkomsl av och för gifta makar vid en gemensam inkomst av . Närsidoinkomsten överstiger dessa gränser sker en reducering av förmånerna med 50procent av det överskjutande inkomstbeloppet. Del innebär t. ex. för enensamstående all ett bostadstillägg om är helt avtrappal vid ensidoinkomst av . Det kan nämnas att beslutet innebar en mindreuppjustering av de prövningsfria inkomslbeloppen i jämförelse med vad som hadegällt tidigare. Som vi emellertid framhållit i molionen 324 har sedan 1969en allmän kostnadshöjning ägt rum; det gäller såväl det allmänna kostnadslägetsom bostadskostnader. Det har också skett en höjning av den allmännainkomstnivån, och det kan medföra atl en pensionär som har sidoin- komslervid en oförändrad arbetsinsats jämfört med snabbare kan nå upp lill de nufastställda inkomstgränserna där en reducering sätter in. Jag vill understryka atl det för många pensionärer ärnödvändigt alt dryga ut pensionsförmånerna med sidoinkomster. Det är därförmånga som söker sig etl extra arbete. För en del pensionärer kan också i vissafall en successiv avtrappning av arbetsinsatserna vara en fördel. Utöver den reduceringseffekt som sidoinkomslerna kan ha påde inkomstprövade förmånerna kommer effekten av inträffadbeskattning. Enbart folkpension och bostadstillägg skall enligt år1970 antagna skattereform vara fria från skall. Pensionär är vid sidoinkomstberättigad lill elt extra avdrag vid taxeringen, men del extra avdraget trappasav vid ökade sidoinkomsler. Fördenskull blir marginaleffekterna vid samtidigreducering av de inkomstprövade tilläggen, avtrappning av del extra avdragetoch beskattning av inkomster mycket kännbara. De sammanlagda marginaleffekternakan uppgå tUl 90 ä . För en ensamslående pensionär med bostadsliUäggpå blir totalmarginaleffekten på sidoinkomsler vid en beräknad utdebitering på 22:50. Av del sagda framgår således att det kan le sig fögalönande med sidoinkomsler för en pensionär. Detta har med rätta väckt myckenirritation. Denna fråga har tidigare uppmärksammats i . Är1970 skrev också bevUlningsutskotlel i sitt utlåtande nr 40: "Man kanemellertid inte bortse från att nuvarande bestämmelser om extra avdrag förnedsatt skalleförmåga för folkpensionärer med sidoinkomsler i vissa fall ledertill otillfredsställande resultat beroende på de tröskel- och marginaleffektersom inträder vid stigande inkomster." ansluter sig i sitt betänkandelill vad bevillningsutskottet anförde , "atl det kunde fömtsällasatt Kungl. Maj:t hade sin uppmärksamhet riktad på frågan om marginaleffekternaav bidrags- och skattereglerna för folkpensionärer och att Kungl. Maj:t om detvar möjligt skuUe framlägga förslag i syfte att motverka de påtalade effekternaav dessa regler." Det kan ju konstateras att någon sådan översyn inle harföretagits, och några förslag i den riktningen har inte heller framlagts. Dettaär anledningen till att vi i vår motion har upprepat vårt yrkande från tidigareår. En väg kan vara att, som vi har föreslagit i motionen 324,höja de prövningsfria inkomstbeloppen. Detta skuUe ge de lägre inkomsttagarnamöjlighet att behålla något mer av sin inkomst. I de andra motionema som behandlasi detta betänkande har man föreslagit alt avdrags-procenten i stället skullesänkas. Vi har i en reservation till utskollets betänkande yrkatpå utredning och förslag angående reglerna för inkomstprövning av hustmtUläggoch kommunalt bostadstillägg. Vi har berört också en annan fråga när det gäller dekommunala bostadstilläggen, nämUgen deras storlek och finansiering. Det kankonstateras att en utveckling mot större enhetlighet har ägt rum under de Kommunalt bostadstillägg tiU folkpension m. m. Kommunalt bostadstillägg tiU folkpension m. m. senasteåren, beroende bl. a. på de kommunsammanläggningar som har skett. 1 detsammanhanget har det blivit nödvändigt alt införa likartade regler i dekommuner som har gått samman. har emellertid detta lagt ökade bördorpå kommunerna genom de höjda kostnaderna. Vi ser del därför som nödvändigt attfinansieringen av bostadstilläggen blir föremål för prövning, och vi harförutsatt - i motionen 324 atl den tillsatta utredningen om kommunernasekonomiska situation kommer alt överväga denna fråga.Socialförsäkringsulskottel skriver också: "Enligt vad utskottet inhämtat kommer även frågan omfinansieringen av bostadstilläggen till folkpensionärer all uppmärksammas avkommittén. Då motionärernas krav pä förslag lUl åtgärder i fråga omfinansieringen av bostadstilläggen således får anses tillgodosett finnerutskottet atl inle behöver ta något ytterligare initiativ i dennafråga." Vi har som motionärer godtagit den skrivningen i förhoppningen atlen lösning skall kunna åstadkommas av den utredning som skall behandla fråganom kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Jag ber atl med det anförda fä yrka bifalllill den reservation som är fogad vid socialförsäkringsutskottets betänkande nr22, där vi hemställer "att med anledning av motionema 1972:322,1972:324, såvitt nu är i fråga, och 1972:444 hos Kungl. Maj :t anhåller omutredning och förslag angående reglerna för inkomstprövning av hustrutilläggoch kommunalt bostadstillägg i enlighet med vad utskottet anfört". 1detta anförande instämde herrar () och Hyltander (fp). HerrRINGABY (m): Eftersom detta är en åriigen återkommande fråga skall jagfatta mig kort. Vi har i vårt land på många områden lyckats skapa ellskattesystem och ett bidragssystem som får mycket olyckliga Iröskeleffekter närmänniskor av olika kategorier ökar sina inkomster - tröskeleffekter som ärmycket besvärande för många människor. Det gäller också pensionärerna iförsta hand pensionärer med mycket små inkomster. Vi strävar väl alla efter att ordna del så att pensionärerskall kunna fortsätta atl arbeta, om de vUl. Det är nyttigt för deras egetvälbefinnande, och de gör också en samhällsinsats. Då skall man också försökaskapa ett sådant skallesystem, ett sådant bidragssystem och sådanareduklionsregler att del lönar sig för pensionärer att gå ut och la etl litetextrajobb. Det är inte särskilt lönsamt för en pensionär atl göra det. En ensam pensionär får sin folkpension, dvs. Har han sedan ett kommunalt bosladstiUäggpå får han tjäna I ulan all det bUr någon skattpå inkomsten. Man kan alltså komma upp i en total inkomst av ca 11 000 kronorper år utan alt drabbas av skatt - och det behövs sannerligen omman skaU kunna leva . Men om folkpensionären sedan går ut och tjänar Utetutöver detta belopp drabbas han av mycket tråkiga Iröskeleffekter. utöver de11 får han inte bara betala den kommunala skatten ochstatsskatten, ulan en stor del av bostadsbidraget faUer också bort. Dessutombeskattas en del av det extra avdraget. Del gör, som i sade,all han faktiskt aldrig får någon nytta av av lusenlappen. Vi tycker att del är helt orimligt att av entusenlapp som man tjänar utöver faller bort, sä att det faktisktblir helt meningslöst att fiäna den lusenlappen. Därför anser vi alt reglernaskall ses över. Del blev visserligen en Uten förbättring 1969, men denåstadkoms genom att man flyttade gränsen Utet högre . De negativaeffekterna är emellertid desamma som tidigare, faslän på en något högre nivå.Vi tycker att det kan finnas skäl i all se över reglerna, så att en pensionärfår litet mer kvar av en extraförfiänsl än vad som är fallet. Det här är ett problem som finns så länge det kommunalabostadstillägget utgår. När sådant inte kan utgå längre är problemet borta, sådetta är faktiskt ett problem bara i inkomstlägen mellan 10 000 och omkr. utöver folkpensionen. Det är ett problem för verkligt småinkomsttagare. När man kommer , är dessa effekterborta, för då är det kommunala bostadstillägget borta. Det är en ännu störreanledning till att man försöker få en mjukare avtrappning. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill den reservation som är fogad lUl socialförsäkringsulskottels betänkande nr22. Kommunalt bostadstillägg tiU folkpension m. m. HerrCARLSSON i (c): Jag skulle egentligen kunna inskränka miglill att yrka bifall till utskottets hemställan, enär den recit som finns isocialförsäk-ringsulskottets belänkande nr 22 och vad utskottet anfört i övrigttäcker in hela frågan och ger svar på alla de frågeställningar somreservanterna tagit upp. Detta är som redan sagts ingen ny fräga; den har tidigarediskuterats vid olika tillfällen. De regler som gäller i fråga om avtrappninghar också förändrats vid olika tillfällen, då vi fick denuvarande bestämmelserna, som i redogjort för. Hur man änlöser dessa frågor uppstår självfallet marginaleffekter i vissa lägen, men jagtror atl det finns anledning, inte minst för herrar reservanter, alt se frågani sitt sammanhang för att förstå hur det egentUgen ligger till. var inne på detta, när han redovisade all enensamstående pensionär kan, inklusive bostadstiUägget, ha en inkomst på 11 000kronor utan att behöva betala skatt. Äkta makar kan på samma sätt ha eninkomst, inklusive bostadstillägget, på och vara heltskattefria. När man här reser krav på atl trappa av inkomstreglerna på det sättsom reservanterna föreslagit, finns det anledning erinra om att andramkomsllagare som har en inkomst på får erlägga skatt med ungefär4 och således har kvar . Vid den jämförelsen måste jagfråga mig om det inte är angelägnare att samordna dessa regler, så att manbehandlar Kommunalt bostadstillägg till folkpension m. m. samtligaskattebetalare på samma sätt. Den problemaliken har vi inte löst genom att viföljer reservanternas förslag. Det finns också andra grupper med små inkomstersom befinner sig i underläge. Dessa problem och frågeställningar är del meningen alt denparlamentariska utredning, som hemställt om och för vilken direktivpresenterats, skall göra en vittgående översyn av i samband med en översyn avhela skattesystemet. Utredningen har där alt pröva marginaleffekter somuppstår vid stigande inkomster, både när skatleprogressivi-teten kombineras medavtrappning av de inkomstprövade sociala bidragen och i de fall som jag nämnthär. Från dessa utgångspunkter finns det inte anledning alt göra annal änatl följa utskottets hemställan i den delen. Sedan var i inne på finansieringen av dekommunala bostadstilläggen. Del är heller ingen ny fråga här i .