prot · FV0951 · 1972-12-31 00:00:00 — förordar är att hamn får möjlighet att utvecklas till encentralhamn för container- och styckegodstrafik i och inget annat. HerrHUGOSSON (s): Även om man bara är suppleant i ettutskott så förutsätts det att man kan läsa innantill. Eftersom det tydligeninte är fallet när det gäller föregående talare, skall jag direkt läsa vad somstår i betänkandet, som ett enhälligt trafikutskott står bakom: "Utskottet vill i detta sammanhang understryka viktenav att inom ramen riksdagsbeslut - hänsyn tas till Göteborgshamns konkurrensförhållandenvisavi övriga större hamnar i som är eller kan bli alternativaanlöpshamnar till . Under hänvisning till det anförda anser utskottetnågon särskild framställning i ämnet till Kungl. Maj .t ej nu vara erforderligoch avstyrker därför motionen även i denna del." Utskottet slår alltså fast att det är för deninternationella konkurrensen visavi övriga hamnar /' som det gäller atttillvarata intressena. Jag exemplifierar detta med vilka kostnader det blir omman tar in en produkt, förädlar den och skickar den vidare, eller om man köperförädlade produkter utifrån. Kostnadsskillnaden skulle vara uppemot 200 000kronor. Det är detta vi menar vara till nackdel för ur internationellkonkurrenssynpunkt. Läs innantill, ! Anslagen till verksamhet, m m. HerrTORWALD (c) kort genmäle; Jag vill barakonstatera att exakt samma situation när det gäller råoljeimport kommer,attuppstå vid , och kommer alltså icke att vara i en unikbelägenhet i detta avseende. HerrROSQVIST(s): Här blossar det upp en debatt i ett ärendedär trafikutskottet var enigt och där för övrigt inga talare varförhandsan-mälda. Men jag kan inte underlåta, efter den debatt som har varit,att poängtera vad utskottet verkhgen har sagt. Utskottets ordförande nämnde attde 5 ä som skulle få i överskott lämpligenskulle kunna användas för rabattering i . Den frågan har ickedebatterats i utskottet, och uttalandet får stå för egenräkning. Betänkandet skall tolkas så som det verkligen är formulerat, ochdärutöver får man inte göra några tillägg. När jag ändå står här i talarstolen kan jaginte underlåta beröra ' inlägg. Han noterade att hans motion nr 720i stort sett var tillstyrkt. Att den avslogs spelade ingen roll, förtankegångarna hade tillgodosetts, sade . I andra satsen i motionens sammanfattning säger moderatasamlingspartiet att svensk sjöfartspolitik måste inriktas på "en internationelloch inhemsk lagstiftning och taxepolitik som - med beaktande av sjöfartensinternationella karaktär - icke försätter svensk sjöfartsnäring i ofördelaktigtläge i förhållande till utländska rederier". Vad menar man då här medlagstiftning? Vi har på svenska fartyg strävat efter en rigorös lagstiftning ifråga om säkerhet, bemanning och arbetstid. Vissa andra stater har kanske likaskarpa bestämmelser som vi har, men inte alla. Det är väl ändå att gå ganskalångt om man tror att vi i det lilla skulle kunna påverka de storasjöfartsnationerna, exempelvis och , som har storahandelsflottor, att skärpa sin lagstiftning så att man tillgodoser alla desäkerhetsbestämmelser som vi har här i . Inom parentes kan jag nämna attsjömansyrket ändå är det yrke där man mest drabbas av olycksfall och skador medsvårare följder. Jag vill inte vara med om att instämma i en sådanskrivning som moderata samlingspartiet har i sin motion, där man säger att viskall ha en lagstiftning som inte är mera skärpt än vad som gäller förutländska Anslagen till verksamhet, m m rederier,utan att specificera vilka dessa utländska rederier är. Vår lagstiftningbeträffande de sociala förhållandena på svenska fartyg måste inriktas på attgöra de sociala förhållandena för sjöfolket lika förmånliga som de är - i denmån de nu är förmånliga - för människor anställda på landbacken. Vi kan ickegöra jämförelser med de utländska rederierna och med förhållandena i andrastater. Vi skall se till att det mest positiva som gäller på landbacken kommeratt gälla även för sjöfolket. Vi kan icke i det hänseendet snegla på någraföretagsekonomiska konkurrensförhållanden visavi andra stater. () kort genmäle: läser vårt uttalande som enviss potentat läser , tycker jag. Vi har sagt och det är underförståtti vår diskussion att vi vill föreslå att man arbetar internationellt så, attdet blir en lagstiftning av likartad karaktär. Jag har tagit upp EEC-frågan ochden samhörighet här som vi måste räkna med i fortsättningen för att kunna varamed i konkurrensen. Det gäller alltså för oss att inom ramen för deinternationella organisationerna hävda de synpunkter som vi har och medverkatill att sjömännen över lag kommer i den situation som vi har förmått ge vårasjömän. Vi arbetar ju här också inom , , som ärett organ för sjöfartsorganisationerna. Det är, herr talman, med tanke pådessa synpunkter som vi har fört fram vårt förslag. HerrGUSTAFSON i (fp): påpekade att utskottetsbetänkande var enhälligt och att ingen talare var angiven som förhandsanmäld.Men jag hade faktiskt ändå anmält mig till talarlistan, fast mitt namn genomnågot misstag inte kom med, för jag tyckte det var viktigt att understryka vadutskottet hade kommit fram till. Jag tror också att den här debatten har varitnyttig och klargörande. Låt oss emellertid slå fast att utskottet inte står förmer än vad som skrivits i betänkandet. Den moderata motionen är intressant, menden har avstyrkts och det som gäller är vad utskottet har sagt i sittbetänkande. Utskottet har heller inte tagit upp frågan om de 5miljoner som jag nämnde, och det vill jag inte på något sätt göra utskottetansvarigt för. Jag bara pekade på ett faktiskt förhållande som man kan läsa utur statsverkspropositionen och som dessutom generaldirektören i sjöfartsverketfäste vår uppmärksamhet på när han var uppe i utskottet, nämligen att manberäknar ta in 5 miljoner mer i avgifter än vad som går åt i anslag för dennadel av verksamhet. Då kan vi väl låta vara vid denna faktiskaupplysning. Ur utskottsbetänkandet skall alltså inte läsas ut mer änvad som står i det, men det skall inte heller läsas ut mindre än vad som står ibetänkandet. Och när plötsligt fått uppfattningen att det vi sagtendast gäller containertrafik har han alldeles fel. För det första finns det juenhetslaster som transporteras på annat sätt än i containers. inte devara med? För det andra är det självklart att om t. ex. ändringar i fråga omfartygsstorlekar o. d. motiverar en ändring också i avgiftssystemet förråoljeimporten, så skall denna inte undantas. Det vore orimligt. Vad herrTorwald tycks blanda in i debatten är en fråga om i vad mån man skall utbyggaraffinaderierna i . Det är helt ovidkommande i detta sammanhang och harinte ett dugg med denna fråga att göra. Det avgörs i andra sammanhang och iandra instanser. Här är det fråga om vUka regler som skall gälla beträffandesjöfartsavgifter för den trafik som förekommer och som kommer att förekomma iGöteborg på grund av de beslut som fattas i olika instanser. Anslagen till verksamhet, m. m () kort genmäle: Jag tycker det är värdefullt att det här harklarlagts att utskottet tydligen - i varje fall enligt och herrGustafsons i uppfattning - även avsett att skulle premieras iegenskap av råoljeimporthamn. Såvitt jag kan erinra mig var den fråganemellertid inte uppe till behandling i utskottet. Jag kan heller inte finna attdet hade varit motiverat. Själv var jag suppleant och hade inte tillfälle attdelta i behandhngen av detta ärende. Vad man i utskottet talade om var attGöteborg borde kunna bli en centralhamn för . Jag tror inte heller attövriga utskottsledamöter avsåg att förorda att skulle bli encentralhamn för råoljeimporten tUl . Själv har jag avgjort inte denuppfattningen. Om man på olika vägar premierar och förbilligarråoljeimporten just till , så måste det få den effekten att man finneranledning öka hamnens kapacitet. Jag vet också ätt hargjort upp förslag om att bygga ut oljehamnen i betydligt. Mot dettahar vi från i haft mycket grava erinringar, med hänsyntill att man då skulle spoliera huvuddelen av de återstående områden för badoch friluftsliv som finns på . Det var bl. a. med hänsyn härtill somjag trodde att utskottet var enigt om att det gällde andra typer avfartygstransporter, där helt naturligt kunde fungera som en nordiskcentralhamn. Vi skall ju inom en nära framtidbygga ett nytt stort raffinaderi vid , och rimligtvis kommer då enliknande taxeproblematik upp där. Såvitt jag förstår skulle vi då riskera attriva upp hela fältet för taxesättningen när det gäller råoljeimport tillSverige. () kort genmäle: Först säger att han inte hademöjlighet att delta i arbetet i utskottet, och i nästa mening säger han att närfrågan behandlades i utskottet diskuterades inte denna sak. fårväl bestämma sig. Var med i utskottet när vi behandlade dennafråga, eller var han inte med? Om tror att vi här skall ta upp enmiljöpolitisk debatt om , så vill jag säga att det är inte rätttidpunkt att göra det nu - och inte rätt forum heller för den delen. Därföravser jag inte att göra det. Men när säger att det föreligger planer på utbyggnad av hamn vet han inte vad han talar om. 3 protokoll 1972. Anslagen till verksamhet, m. m själv medi och vet därför att det inte finns några sådanaaktuella planer där. Däremot finns det en generalplan för , därhamnstyrelsen naturligtvis har givit uttryck för sina önskemål i en kommande,oviss framtid. hamn har investerat ca300 , ett kapital som inte utnyttjas till 100 procent.Detta kapital anser hamnstyrelsen skall arbeta bättre. Därför är det ytterligtförvånansvärt att en representant för när denna fråga behandlasi deklarerar en uppfattning som går stick i stäv mot den uppfattningman har i den stad som representerar. En utbyggnad av nuvarande raffinaderier i - detföreligger krav om det, men den saken behandlas inte av trafikutskottet; det ärkoncessionsnämnden som avgör den ur miljösynpunkt kan ske utan några störreinvesteringar i hamnverksamheten. bör ta reda på fakta innan hantar upp en diskussion. Jag tycker det har varit ytterligt intressant att fånotera att det finns en riksdagsman från som talar mot hamnsintressen. HerrTORWALD (c) kort genmäle: sade att jag måste bestämma migför om jag var med i utskottet eller inte. Jag var inte med aktivt, eftersomjag inte satt vid bordet, men jag hörde diskussionen eftersom jag som suppleantsatt vid väggen. Det är den enkla förklaringen till hur jag har medverkat iutskottet. 1 övrigt vill jag bara konstateraatt enligt de informationer jag har så har hamnstyrelsen lagt fram enfemårsplan och där begärt pengar för en utbyggnad av oljehamnen. HerrROSQVIST (s): Jag tyckte det var värdefullt attherr i som utskottsordförande deklarerade att resonemangetom de fem eller sex miljonerna var ett uttryck för hans högst privatauppfattning och att han inte talade för utskottet vid det tillfället. Sedanherr deklarerat det är jag nöjd och skall inte längre uppehålla migvid den saken. 1 vad sedan gäller kan jag inte underlåtaatt ställa mig frågande till vad moderata samlingspartiet menar med sin motionnär man säger att man vill ha en lagstiftning för svensk sjöfart som inteförsätter svensk sjöfartsnäring i ett ofördelaktigt läge i förhållande tillutlandet. Det finns mycket som det lagstiftas om när det gäller sjöfart,särskilt säkerhet, sociala frågor och arbetstid. I de här frågorna får vienligt min uppfattning inte snegla på andra ospecificerade länder när viutformar den svenska lagstiftningen. Lagstiftningen om säkerhet och socialaförhållanden för svenskt sjöfolk måste bygga helt och hållet på vår inhemskalagstiftning för folk på landbacken, och vi får inte snegla på vad andra ländergör. Jag tycker det är primärt att slå fast att sjöfarten inte kan favoriserasgenom att man prutar på lagstiftningen i vitala frågor för att kunna konkurrerabättre med andra länder. Jag vetatt man från redarhåll ofta hävdar att vi i har alltför rigorösa bestämmelser om arbetstid och säkerhet för att vi skallkonkurrera effektivt, men den olägenheten måste vi ta, . i (fp): Får jag först säga om de mycket omtalade femmiljonerna att det framgår av statsverkspropositionen att departementschefenföreslår anslag som är fem miljoner mindre än de avgifter man beräknar skallkomma in. Det är ett faktum. Det behöver varken vara mitt eller utan är närmast departementschefens, men det står inte iutskottsbetänkandet, och att jag här har återgivit det binder inte utskottet. Jag vill säga till att jag tycker lägetbörjar bli allvarligt. säger att om man börjar ge rabattför oljetransporterna river man upp hela och måste göra samma sak medBroQorden. Det visar att inte har satt sig in i principerna försjöfartsavgifternas beräkning. När vi beslutade om detta i 1970 sadeutskottet och därmed uttryckligen ifrån att man måste följautvecklingen på detta område. Här har skett en utveckling, en utveckling motstörre fartygsenheter och större laster. Detta motiverar rabatter. här enhälhgt har begärt namn står inte underbetänkandet men vi som satt vid bordet i utskottet var eniga om det är inom ramen beslut skulle utnyttja de möjligheter som finns attge företagsekonomiskt berättigade och andra rabatter. Detta är icke, som herrHugosson har påtalat, en fråga om konkurrens mellan och andra svenskahamnar. Det perspektiv som trafikutskottet har tagit upp är ochNordens möjligheter att konkurrera med andra länder. Det är det det gäller. Detvar på den punkten jag hade hoppats att vi skulle vara överens allihopa. Anslagen till verksamhet, m. m. HerrLOTHIGIUS (m): Diskussionen med kanske jaginte skall hålla på med så länge, men han tycks inte förstå vad vi menar. Viönskar medverka till en internationell lagstiftning som har samma grund som denlagstiftning vi har här i . Vi skall försöka förmå andra storasjöfartsnationer att följa oss för att vi därvid skall kunna uppehålla enkonkurrens på likartade villkor. Men om vill ytterligare hårtskärpa den svenska lagstiftningen och ställa oss på undantag, så må det varahonom obetaget att göra detta. Men vi måste medverka internationellt till attfå en likartad lagstiftning i förhållande till de länder som vi har utbyte med,och jag nämnde i det sammanhanget bl. a. EEC-länderna dit också , Danmarkoch eventuellt kommer att höra. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 6 och 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Om utbyggnad av väderlekstjänsten i norra Om utbyggnad av väderlekstjänsten i norra Maj:t hade (punkten E 2, s.171 175) föreslagit riksdagenatt till meteorologiska ochhydrologiska institut; Förvaltningskostnader för /73 anvisa ettförslagsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:86 av m. fl. (vpk) vari hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag syftande till enkraftfull utbyggnad av väderlekstjänstens resurser i norra delen av ,framför allt genom utbyggnad av observatörsnätet. 1. att riksdagenför /73 till meteorologiska och hydrologiska institut:Förvaltningskostnader anvisade ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:86. 4. av (vpk), som ansett att utskottet under 2bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:86 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört beträffande utbyggnadav väderlekstjänsten i norra . HerrLÖVENBORG (vpk): Jag upptäckte till min förvåning att vädretsorterar under . Efter den debatt som har förts omstora frågor vägar väger väl tyngre än väder kan det väl närmast betraktassom ett pikanteri att här tala om vädret. Men också den frågan har sinbetydelse. Det brukar ju sägas att alla talar om vädret, men ingenförsöker göra någonting åt det. Vi som har satt våra namn under motionen 86 harnaturligtvis inte heller några illusioner om att vi skulle kunna förbättraväderieken. Däremot anser vi att det är rimligt att man också i den norrahalvan av får en så god information om vädret och väderleksutsikternasom möjligt. Jag har här i min hand en karta ni har förmodligen inteså goda ögon att hela kammaren kan se den. Den är upprättad av meteorologer iLuleå som har dragit ett streck tvärs över , så att det blivit ensyd-och en norrdel. Där påvisar de att det råder en ganska fantastiskproportion mellan dessa delar, som innebär en styvmoderlig behandling av dennorra delen av landet, liksom i så många andra sammanhang. Den norra halvan har enligt uppgifter från de häryrkesmännen 78 väderleksstationer eller observationspunkter, den södra halvan175. Jag har kollat de siffrorna hos , som upplyseratt den norra halvan inte alls har 78 observationspunkter utan bara 73. Men denkorrigeringen kan ju gärna göras, därför att det ju inte på något sätt ändrarbilden av en mycket gles bevakning av den norra halvan och en påfallande täthetsöderut. Jag vet inte om alla i den här kammaren är på det klaramed hur de väderleksobservationer fungerar som ligger till grund förväderlekstjänstens prognoser, men det kan ju vara bra att veta, när manbehandlaren sådan här konkret fråga. Väderleksobservatörerna är i allmänhet människor som harväderleksobservationerna som en bisyssla. Det behövs inga stora summor för attbygga ut observatörsnätet. Den standardutrustning som behövs för att sätta igång driften av en observationspunkt beräknas kosta , om detfinns någon eller några personer som är villiga att åtaga sig uppdraget ianslutning till egen bostad. Uppdraget består i att insamla och inrapporteraper telefon uppgifter om molnighet, temperatur, lufttryck, luftfuktighet,vindar osv. Uppgifterna rings in till en lokal uppsamlare, som via teleprinterskickar dem vidare till i . Där läggs uppgifterna till grund för meteorologernas arbetemed att analysera väderleksläget och göra prognoser. Ju tätare observationspunkterna ligger desto bättre kanprognoserna göras. Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning att folketi den norra halvan av skall behöva nöja sig med mindre tillförlitligaprognoser. Att vi har gubbar som spår väder genom att titta på abborrens fjälleller på renarnas maginnehåll är naturiigtvis bra, men det är en otillräckligkompensation för underbemanningen på det vetenskapliga planet. Så mångamänniskor inom ohka verksamhetsgrenar är sysselsatta utomhus att korrektväderleksinformation utan tvekan har en betydelse. Utskottet framhåller i sin skrivning att en särskildarbetsgrupp sysslar med att genomföra en undersökning om behovet avväderleksinformation och hydrologisk information. Utskottet förutsätter attdenna arbetsgrupp också skall ta upp den i motionen aktualiserade frågan omutbyggnaden av väderlekstjänsten i norra , och därför avstyrkerutskottet motionen. Jag är inte alls säker på att arbetsgruppen kommer att taupp frågan. Enligt uppgifter från hararbetsgruppen redan nu den uppfattningen att väderleksinformationen är tämligentillfredsställande ordnad, och man uppger sig i det fallet grunda uppfattningenpå enkätundersökningar hos vissa industrier, föreningar, idrottsförbund osv. Jag skulle kunna åberopa uttalanden från annat håll, bl.a. från meteorologer i norr, som säger att de arbetar med mycket sämreförutsättningar att kunna ge konkreta och bra prognoser just på grund av detglesa nätet. Jag skulle också kunna redovisa uttalanden från norriändsktfiskerihåll, från lantbnikare och från samer, men jag skall inte förlängainlägget i den här frågan. Jag anser inte att den pågående utredningen är någothinder för att bifalla motionen, utan ett bifall skulle understrykanödvändigheten av att man i det fortsatta utredningsarbetet lägger tonviktenvid utbyggnaden av väderlekstjänstens resurser så att norrlänningarna kan få ennågorlunda likvärdig service också på det här området. Om utbyggnad av väderlekstjänsten i norra Om utbyggnad av väderlekstjänsten i norra Jag ber alltså, herr talman, att få yrka bifall tillreservationen 4 vid punkten 8 av . När vi diskuterade sjöfart förnågra minuter sedan, sade att det är ytteriigt sällan som vi haren sjöfartspolitisk debatt i . Jag tror det är ännu mera sällsynt attvi står här i och pratar om vädret. Visserligen är vi riksdagsmänkända för att ha ett gott munväder, men det hör ändå till sällsyntheterna attvi diskuterar dessa frågor. kommunisterna har väckt en motion, i vilkendet krävs att väderlekstjänstens resurser i skall byggas utväsentligt. Man menar att det är dåligt ställt när det gällerinformationen om väderutsikterna för norra delen av vårt land. Den här motionenhar följts upp i utskottet och det finns en reservation, nr 4, fogad till utskottetsbetänkande på denna punkt. tillsatte enarbetsgrupp, arbetsgruppen för väderleks- och hydrologisk information, och denhar utrett bl. a. behovet av mer detaljerade väderprognoserför olika delar av landet. Man kan vänta att utredningen inom en mycket näraframtid kommer att framlägga sina förslag, och det finns anledning att räknamed att arbetsgruppen även kommer att göra en bedömning av kostnaderna för enutökad prognostjänst liksom av möjligheterna att uppnå täckning för sådanakostnader. Vi har inte exakt kunnat verifiera de uppgifter som finnsi motionen om antalet stationer. Inte endast de vanliga synoptiska stationernautan även civila och militära specialstationer och varningstationer ianslutning till flygplatser torde emellertid ingå i det i motionen uppgivnaantalet stationer. Eftersom flygplatserna är fler i landets södra del än i dessnorra ger varningsstationerna, som har en mycket begränsad observationstjänst,en viss övervikt åt stationsnätet söder om den linje som taladeom, dvs. latitud eller en linje ungefär genom i . Även om man bortser från varningsstationerna ärstationsnätet i tätare än i norra, och det sammanhänger i sin turmed befolkningstätheten, industrialiseringen och trafikintensiteten, vilka påverkarbehovet av väderinformation. För prognostjänsten är ett tätt observationsnät längs densvenska kusten av stor betydelse för bevakning av det väder som kommer från obevakadeområden ute till havs. Eftersom den södra delen av landet har en längrekuststräcka än den norra är även av den anledningen observationsstationernafler i än i norra. Samma behov av ett tätt observationsnätföreligger dock i fjällen längs gränsen i väster, men här råder svårigheter till följd av den glesa bebyggelsen - att organisera ett nöjaktigt stationsnät.Och i detta avseende verkar i samarbete med turistorganisationerna för enviss utbyggnad. Frågan om den lämpligaste fördelningen av de synoptiskaobservationsstationerna i landet studeras alltså av enarbetsgrupp som är gemensam för och den militära vädertjänsten MVC. sammanhangkan det kanske förtjäna att nämnas att det utredningsarbete som pågår inom dens. k. flygtrafikledningskommittén avseende samordningen av de civila ochmilitära flygväderlekstjänsterna också kommer att ta upp den här frågan. Den för och den militära vädertjänsten MVC gemensammaarbetsgruppen har redan presenterat ett preliminärt förslag som innebar enutökning av antalet observationsstationer i norr, och detta förslag kommer såsmåningom att bli föremål för en ingående prövning. Vi har alltså att inom en mycket nära framtid väntaförslag som tar upp just de frågor som aktualiseras i den här motionen och somhar följts upp i reservationen. Vi i trafikutskottets majoritet tycker därföratt det på intet sätt gagnar saken att tillsätta en ny utredning; om så skerfår vi inte möjlighet att göra någonting av de förslag som vi väntar inom denallra . Jag tror därför, herr talman, att det är bäst för vädretäven i om vi bifaller trafikutskottets hemställan på den här punkten. (vpk); Jag kan inte finna att det är entillfredsställande förklaring till obalansen i observatörsnätet att vi harbetydligt flera flygplatser söder ut. Så många är det ändå inte. Om mangranskar den karta som jag hade i handen under mitt förra anförande, ser manatt observatörspunkterna söder ut ligger ungefär lika tätt som fluglorten görpå den byst av som talar om i en historia. Motionen har inte väckts av något annat skäl än attNorrland på alla områden bör befinna sig på någorlunda jämställd fot med detövriga . Detta bör även gälla en fråga av denna karaktär.