prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag är glud över utt vi såsom ordförande ijustitieutskottet har en personlighet med denna öppna, ärliga och realistiskainställning. Jag bestrider att hon hur gjort sig skyldig tiU överdrifter, närhon har skUdrat sakförhållandena. Tvärtom märkte ju den som lyssnude utt honHksom fick vuru ytterst försiktig för utt inte få den etiketten på sig uttöverdrivu och vuru reuktionär. Sunningen är utt hon inte återguv helu bilden såskrämmunde som den är. För mig är fuktu mycket orounde. Jug påstår, herrjustitieminister, utt vi håller på utt i snubb tukt - vi är där redun delvis -gå in i ett rättslöst sumhälle, där krufter som inte hur någonting med vårsumhällssyn i urbeturrörelsen och demokrutin utt göra får bredu ut sig på ettorimligt sätt. Vi måste tu itu med dem. Vi hur exempel i . Hur hur det intesett ut där . gick före oss med materiell rikedom, men desssamhälle vur utformut gunsku rudikult oUku vårt. Man hur trott på friu kruftersspel och hur humnut i en situution, som inte kun förenus med den strävan vi hurt. ex. inom arbetarrörelsen när det gäUer samhällets utformning. Om jag aldrig så mycket uppskattar att justitieministerndrar sig för att spela upp på ett sätt som skadar saken, vill jag ändå påstå,herr talman, utt huns frumstäUningssätt inte återspeglar verkligheten. Om vitror på den stämning som uppkommer då man lyssnur till honom, kommer vi vilsevi som skull skötu rättsvården i detta sumhälle. Jug spårar ingen ond avsikthos justitieministern. Detta är huns sätt att arbeta, men jug tror inte på det.Mun skull läggu frum kluru och kullu fuktu för denna riksdag och låtu ossverkligen tu itu med problemen. Jag hude inte tänkt begäru ordet, eftersom jug delurjustitieministerns uppfuttning, vilket också gör, utt vimåste ungripu problemen på mångu områden. Vud vi skall tu ställning tillär ett uv fälten. Vi är på det klura med det. Men det som vi skall taställning tUl är så ytterst väsenthgt, och uppgiften är så stor med hänsyn tillsituationen att den minsann är värd en seriös debutt utifrån reulistiskuinsikter om hur det egentligen ser ut. Vi behöver inte stå här och frågu oss,om vi missförstår stutistiken; mun skuU väl vuru både döv och blind, om muninte skull inse - även utun någon stutistik vUken utveckHng som är på gång ivårt sumhälle. Är det verkligen någon som inte intuitivt och upplevundemässigtinser utt vi för vurje dug får en försämrud situation, med fleru brott, sämresäkerhet, större osäkerhet för människornu? Jag hävdar att vi hur en sturkt fortlöpunde och ökandebrottslighet och detta även på den grövre brottslighetens område. Vi har ensorts terrorverksumhet, som medför utt mängder av människor inte vågar kommuens i närheten av vissa typer därför att man inte viU riskeru utt kunske iträngseln råku knuffu dem så utt de får en uniedning utt hoppu på denförbipasserande. Ja, det finns människor som inte vågar gå ut efter ett visstklockslag om de bor i en viss stadsdel, osv. Jag vet att det faktiskt är på detsättet. Vi vet också utt mussor uv brott som begås i det hurlundet uldrig unmäls, det är stölder, det är ungrepp på egendom osv. Jug kännertUl ett sådunt full, där en mun hur hållit på så inom den fustighetdär mun bor, men fustighetsägaren har bedömt att det över huvud taget intelönar sig att bråka med honom, därför utt han dä baru skuUe gadda ihop sig medfleru Ukudunu, och det skulle buru bU ännu meru trusor och elände. Och så tigermun. Jug vet utt mun resonerur så här: Det lönar sig inte attanmäla vissu tiU polisen. Jug vet utt det förekommer utt mun ringer upppolisen och säger, utt det är ett inbrott på gång, t. ex. i en bil. Men polisenkommer inte - nuturiigtvis är det inte ulltid så, men det förekommer. Polisen kommerinte fustän den finns tiU hunds därför utt det inte lönur sig utt ingripu. Jugvet, herr justitieminister, utt mun kun hu ertupput folk på bar gärning ochkallut på polis. Den ertuppade nekar, trots utt det finns två vittnen som ärbereddu utt svåru på utt hun vurit inne i en bil. Då säger polisen: Vi kuningenting göru därför utt hun nekur - fustän det finns en unmälan mot honom. Folk vågar ofta inte vittna och stå för vud deupplever. Jug hur vurit med om ett full jug har berättat om det för justitieministern- där en person slog ned flera människor på en gata. När jag efteråt skulleförsöka mUa upp historien - då jag kom in i bilden, hude jug för knuppt om tidför utt göru något - visste mun ingenting. Ändå hade det under åtminstone tvåtimmar varit en folksamhng på flera hundra människon Manvisste ingenting, nej, det hade inte varit någonting, trots att mun vurit inneflera gånger i affären för att ringa efter polisen, som fanns några kvarterdärifrån. Det hände på . har vi i tidningama fått läsa om att vi även här ilandet fått samma "skyddsverksamhet" som man haft i undermånga år. SkaU vi tro att de som håller på med "skyddsverksamheten"är sådana som haft en besvärlig barndom, att vi skaU vara humanu och bura indem , varefter vi släpper ut dem på permission efter ett purmånader, varpå de "sticker"? Jug hävdar också, herr justitieminister, att polisenarbetar långt ifrån bra. Som jag tidigare nämnt vägrar den ibland att ingripa.Man tur emot en unmälun om inbrott. Allt sker fuUt juste. Vittnen finns, menanmälan kommer inte till domstol. Jag vet att man inte bryr sig om massor avstölder, t. ex. bUstölden Varför? Det finns inte resurser att ta itu med saken.Min egen bU har åtta, nio gånger blivit föremål för inbrott. En gång kom man påförövarna. Det var tre 14-åringar som hade stuUt bilen. Polisen mötte dem i enförort och förstod att någonting var galet. Men därutöver har man inte fåttfast någon. Man gör inte ens ett försök att ta fingeravtryck. Det görs heltenkelt ingenting men i regel får ägaren tiUbaka bUen med det utseende den dåhar. Jag har faktiskt inte sagt detta för att ungripa polisen.Jug viU bura påstå att vi befinner oss i en situation där det inte fungerar somdet skull. Tyvärr måste vi räknu med utt det finns en resignation hos polisensom bl. a. beror på att man inte hinner med att föda upp brottsligheten. Men den beror också och kanske främst på att polisen harså dåligt stöd hos aUmänheten. Det är något ytterst fantastiskt att man kommitså 3 protokoll 1972. snett isitt tänkande att man upplever ordningsmakten, oavsett hur den beter sig, somnågot fientligt mot samhäUet och människorna. Ändå är det förutsättningen fördemokratin liksom för alla andra samhällsordningar att det finns en lug och enordningsmukt. Det vore verkligen värdefullt om vi finge enbred debutt kring just dessu problem med brottsligheten, brottslagstiftningenoch allt annut som hör dit. Då kunde vi känna ordentligt på pulsenoch få fram en mycket entydig attityd, som kunde fortpluntus i riktigu vågor uttill svensku folket och som innebur utt ullu slöt upp om begreppen ordning ochpoUs. De poliser som hoppur över skacklurnu får vi väl tu itumed på summu sätt som sker med ullu undra som inte sköter sitt jobb. Sådanufull får inte tas till intäkt för en polisfientlighet, som ter sig rent makabernär hundratals ynglingar kun rusu på en eller ett pur poliser sumtidigt somfolk står och hurrur - som bura fullgör sin tjänsteuppgift. Vad anser då människorna runt om oss? Gör som jag brukargöra, åk ut till industrierna och tala med folk. Om vi tänker oss in isituationen som den är så står många människor och arbetar hårt och rejält, deflesta för en mycket knapp lön. Sen finns det massor uv unnut folk som UV olikuunledningur inte viU urbetu. De ser sin möjlighet utt levu uv brottslighet utunutt behövu arbeta. Så drar de i gång en enorm appurut som kostur sumhälletstoru pengur, vUku skull tus ur produktionen. Om vi är månu om humunismen, månu om demokrutin som sådan,måste vi även vura månu om demokrutins egentligu bärure. Skulle människornamärka att inte demokratin kan skydda legitima demokrutisku mänskligaintressen, finns det risk för fascistiska tendensen Det är en aUvarlighistoria. Det är dä man får de överspel, som skrämmer oss alla och som jagnaturiigtvis tänker på när jag ger ett erkännande till justitieminister att han inte spelar upp frägan i onödan. Men jag tycker å andra sidun inteheUer att hun för oss skärper vetskupen om hur allvarligt detta i gmnden är. Varför skull vi då hu den här situationen? Ju, vi hållerpå utt lära oss utt skötu ett sumhälle så som man får göra jämt. Även jug harlevt i en förhoppning om utt med bättre stundurd och välfärd, med Utet jämnurefördelning, trygghet osv. skulle människomu bli mer hurmonisku. Vi hur ulltsåvelat komma till rätta med förhållandena på den vägen. Detta tror jag i och försig är aUdeles riktigt. Men det är orealistiskt att tro att vi fårett harmoniskt samhäUe hur bra vi än ordnar det. Vi måste arbeta utifrån denfömtsättningen att det finns människor som -oavsett hur vi har det ordnat -inte vill iukttu de spelregler ett sumhälle måste hu för utt över huvud tagetkunna fungera. Då är jag den förste att ansluta mig tiU dem som vUl iakttahumanism och viU försöka förstå sammanhangen. Jag anser dock att det är pippi i kubik när man gör somman nu gjort . Man har letat efter de stora knarkkungarnaoch får fast dem. Man ger dem ett straff på tre eller . Sedan går detett par månader och sedan får de permission. Då sticker de i väg! Sedan dröjerdet och man hur en flod uv knurk hur i som vederbörande satt i gång. De får vidare besök på anstalterna vurigenomde kun orguniseru sin ordinurie verksumhet. Fem itulienure opererur t. ex. ute i Europu i årutui, menkommer så underfund med utt hur den liberuluste lugstiftningen ochdessutom en mycket humun fängelsebehandUng med permissioner och andra förmånersom ger storu möjligheter utt kommu lindrigt undun. Mun lyckus gripu ullu dessufem och burur in dem. De får permission åtminstone någru uv dem - efter tvåeller tre månuder, och då sticker de i väg. Jug kommer inte på ruk arm ihåghur de undru lyckudes göru det. Är det någon som tror - med tunke på de enormuvinstmöjligheternu dessu cyniker hur, cyniker som kunske uldrig huft någonbesvärlig burndom - utt de tar den ringaste hänsyn eller det minstu rättur sigefter ett struff på någru månuder, ett hulvår eller ? De betalar gärnamed fängelse om det är nödvändigt för utt dänu mussor uv miHoner påett lättvindigt sätt. Sumtidigt hoppus de utt kommu lindrigt undun, och hittUlshur det tydligen också gått väldigt bra för flera av dem. Jag vet att det nu kommer enproposition som åtminstone i viss grud beuktur dessu problem. Men det är välnågot fel när vi varit så blåögda att vi trott på en liberal politik mot dessahajun När vi nu vet utt vi gjort sådunu här felbedömningur så måste vi vuruöverens om utt se reaUstiskt på saken i fortsättningen. Här gäUer det inte iförstu hund att struffu dessa brottslingur även om de vore uldrig så välvärdu ett straff. Det gäller utt se till utt de inte kan fullföHa sinverksamhet. Det finns exempel på - det kun polisen berättu för oss -att när en uv dessu hajar kommer ut så dröjer det innun flodenuv knurk ur i gång. Om knurken representerur ett värde i utminutering uv 15miHoner kronor, så sdäl de för cu 50 miHoner dessu dugur i . De fårburu en tredjedel för vurun av hälurnu. Jug unser utt en brottsbekämpning av dennu typ inte hurett spår uv humunism över sig. Det är helt enkelt frågu om en blåögdhet där manutsätter människor för tragedier. Vi kun frågu ullu de föräldrur och bum sområkut i olycku på grund uv hujurnu vUket som är humanare: att hålla i dessatyper ordentligt eller att låta människor komma i olycka? Det är ett faktum attmassor av människor vurje dug är djupt oroligu för sinu burn i skolomu. Vud detkostur sumhället i det längu loppet det vet vi inte. Är vi överens om detta gäller det utt föru en reulistiskpolitik. Jug viU dock här hu byggt in ett resonemung: Hu gämu förståelse förmänniskun på sned i livet. Men vi kun inte uvhända oss de preventivahjälpmedlen. Då går vår kultur mer eller mindre på sned, som den nu håller påutt göru. Och det drar med sig mycket farHga värderingar, som vi inte har rådmed. Jag vet inte om jug gör en riktig bedömning när jug sägerföHunde: Vi har underlättat rörelserna över gränserna. Vihar frisläppt mellanölet, under nästun romuntisku föreställningur om utt detskulle-motverku spritmissbmket här i landet, och vi har liberaliserut litet häroch var. Detta har skett och massor uv folk hur tydhgen fått enfeluktig uppfattning om vud frihet är; i varje fall missbrukas den nya friaordningen i oerhört hög grad. Det är dennu bild, herr justitieminister, som görutt jag tycker det vore skäligt att vi i dennu riksdug , ivår eller kunske , finge en sorts allmängenomgång uv dennu problemutik som vi ändå aUa brottus medoch orous över och inte tycks få någon fuson på. Vi bör kunske också fostru dem som sköter vissu delur uvsocialpolitiken - som denne man i en förortskommun som av ett raggargäng låterskrämma sig till att betala ut till en orkester . Vihar alltför mycket folk ute i kommunerna, som inte kun klura ut för sig vud vimenur med sociulpoUtik. De är fångude uv ett slugs radikaliseringsvåg som ärorealistisk i långu stycken och livsfurlig för oss. Vad får de här raggarna förrättsuppfuttning när de ser utt de kun skrämmu sig till vud de vill hu på dettusätt? Varför skalljust ruggurnu, ett gäng som slutit sig summun, hu 4 000kronor på bordet? Då kan ju vem som helst fordra det. Städad ungdom som satsarpå föreningslivet, på demokrutin, får det inte. De får visserligen Utet bidrughär och där, men inte på det sättet. Här behövs sunnerligen en upprensning i tunkegångarna ochden praktiska politiken så att människor får tUlbaku sinnet för proportionenJug menur inte en återgång tUl det gumlu trögu omöjligu men till något som stårpå en reulistisk nivå sett ur allmän, sociul, kultureU och humunistisk synpunkt. TUl sist vill jag sturkt understryku utt jug underåtskUliga år - och det hur väl glirntut frum då och då här i riksdugen också ide lönepoHtisku debuttemu - uttalat en oro för utt vi håller på att hulku in ien ordning där människor, som borde arbeta, kan fly och flyr arbete. Jag harspårat ett visst samband med hela vår lönepolitik, fördelningsfrågor osv., menjag har ändå pekat på dettu och jug har förklarut som min uppfuttning utt densumlude fackföreningsrörelsen - det gäller LO, TCO, , ja ullu purter pålöntugursidun - inte skulle överlåtu åt den enskUde urbetsgivu-ren utt mereller mindre ensidigt tu unsvur för, det är ett förfärligt ord jag har påtungan men det måste komma fram, arbetsdisciplin, utan det är en uppgift förullu godu krufter. Om vi inte upprätthåUer respekten för urbete så blir det förmånga som drar sig undan. Vi dödar lusten hos de positiva uppbyggandekrafterna. Jag blev uppringd uv en person från Skoghull ianledning uv det dur fullet med pappan och barnungen. Han säger: Hur längeskall vi ha förståelse för skatterna när de används på detta sätt? Jag tar intealls ställning i faUet som sådant - jag är inte tillräckligt insatt i detuHernuför dettu men det är ett exempel på hur folk reageran Tyvärr förekommer det aUtför många sådana företeelser. JagviU påminna om att mängder av ungdom skriver in sig på universiteten utan attta någru betyg. De kostar samhäUet enorma resurser utan att utföra rimligaarbetsprestationer. Också på andra sätt drar man sig undan produktionslivet,och då får andra bära bördorna. Detta kommer enligt min uppfattning att bhnågot gunsku ullvurligt för vårt samhälle. Denna inställning växer sig alltförbred, eftersom vi tolererar nästan vad som helst i detta avseende. Att jag tar upp detta i samband med brottsHgheten beror påatt det hur blivit en murknud för människor som föredrar att tjäna pengarlättvindigt. Det är inte bara knarket, som spelar in, fastän detta uppenbart ären enormt bidragande orsak tiU de egendomsbrott som förekommer,utan det är också rent alUiiänt så att man föredrar utt dana sitt uppehälle påett lättvindigt sätt. Det kanske kan tyckus otillbörligt uv mig utt frumhålluutt jug i viss mån ser ett sumbund mellun förhållundenu på lönemurknuden ochriskernu för en utveckUng uv dettu slug, men det är en uv orsakerna till attjag drivit denna fråga så hårt som jag gjort. Detla har emeUertid medfört uttjug känt det berättigut, herr tulmun, utt blundu in det bredure perspektivetäven på det plun det nu gällen Tills vidure kan vi behållu den inriktning jugtalat om, men låt inte situationen utvecklas alltför långt! Låt oss försökaenas om tagen - låt oss sätta in realistiska åtgärder på ett brett plan, så attvi kommer åt dessa problem! HerrHERNELIUS (m): Jag skall börja med att säga attjustitieministem har det besvärligt i sitt urbete genom utt hun verkur i enbekymmersum miHö. Den offentligu debutten präglus i dessu frågor till stor deluv märkligu rättssociologer och rättsfilosofen skuU tu ett färskt exempelur en nyutkommen bok. En berömd rättssociolog kopplur där summun straffet förstöld med en bekräftelse på utt ullu har något att förlora om ägunderuttenkränks. Enligt huns mening är det så utt dettu struff jug citerur ur ettpressreferut "döHer, mer eller mindre effektivt, de maktförhåUanden och denfunktionsfördelning som äganderätten konkret hänger summun med". Denne beryktude och berömde man går ett steg längre ochsäger att även rattfylleristraffet är skadligt därför att det riktur detmorulisku sökurljuset icke mot bilens säkerhetsmässigu egenskuper eller motbilismen som system utan "kommer utt hämmu urbetet för utt rädda liv ochhälsa i trafiken, genom att döHu de unsvursförhåUanden som är enklast attreglera om bara det politiska systemet vill". Dessamärkliga läror får stort utrymme i informationsmedia. Justitieministern har också att kämpu mot dessuinformutionsmedia. När han gjorde sitt mycket klariäggande uttalande omhändelserna i - berört under debatten här - vantolkades detta iradion på det grövsta sätt, och den rättelse som kom var mycket halvhjärtad.Det skulle vuru intressunt utt vetu, om de personer som står bukom dennu grovujournulistisku förlöpning fortfurunde är betroddu medurbeture i Rudio. Justitieministem kämpur också med företeelser inomsociulvården, som jug inte behöver närmure gå in pä, eftersom dem . Vur och en som sitter i någon kommitté eller institution somhur med bidrags- och låneverksamhet att göra stöter på sådana fall. Men justitieministem hur tyvärr delvis också sig själv uttskyllu. Jug hur aldrig förstått hur han gång på gång i radio och television ioffentliga anföranden har kunnat negligera brottens untul. Jug hur hört honomsäga att det är större risk att råka ut för en olycku i tuxi i än attbli rånad. Vud hur nu dettu med vurtunnut utt göru? Jug skull inte fördjupu migi det, ty justitieministern sade det inte , men det är klart uttuttalanden uv det sluget undergräver respekten för ullvuret i brottsbekämpningen.Att jämföra trafikförseelserna med brottsligheten är ju som att slåsig lill ro med utt sägu; "Ni kun få , spunsku sjukun eller vaddet heter mycket oftare än ni blir rånad." Det hur inte ett dugg medvurtunnut utt göru. Det buru upphäver respekten för ullvuret bukombrottsbekämpningen. Justitieministem måste väl, sin plikt likmätigt, med denpolitik regeringen och hun hur fört tu sin tillflykt till överslätunde tul närdet gäller den ullvurligu kuruktären hos brotten i dettu land. Men vad blirdetta överslätunde tul till för tröst för åldringur som inte vägur gå ut, förkussörskomu bukom postluckornu eUer i bunkkontoren, för föräldrar tUl burn somerbjuds nurkotiku i skolornu och vur som helst - det behöver inte vuru påSergels torg. Dessu företeelser hur delvis belysts förut , och jaghade inte tänkt gå in i den allmännu debutten. Jug hude egentligen bura enfråga att ställu till justitieministem. 1970 untog riksdugen en pornogrufilug.Det uttula-des under riksdagsdebatten farhågor för att en född av denna lagskulle bli t. ex. - ett uv mångu exempel - utt sumlug skulle förekommuoffentligt i förvärvssyfte utun utt något kunde åtgörus. Hur hur utvecklingenblivit? Ju, dessu furhågor vur sunnerligen tilltugna i underkant.Vi behöver baru slå upp en tidning i dug för utt se hur det står till iStockholm. Mun kan också konstatera att med bred murginuluppenbarligen hur i fråga om sådana företeelser passerat städer som fömt varitryktbara i dessa sammanhang. och torde stå i särklassi Europu. Och kommer jug till frågun. Dennu lug hude eninnovution, en lex , med vurs hjälp mun skulle förhindru unstötligskyltning på ett meru effektivt sätt än vad som vurit möjligt tidigare. Hur hardet gått med den lugen? En enkel rundvundring i kvarteren kringHötorget ger besked på den punkten. Räcker inte polisen till? Vakar inte justitiedepartementetöver utt lugur efterföHs, inte ens en lex Geyer? Det är min fråga tilljustitieministern. Jag begärde ordet, när iStockholm stäUde en frågu tUl mig; jug skuU försöku utt besvuru den. FrågangäUde om inte polisen kan liksom göra speciellu insutserpå begränsude områden när det gäller nurkotikuproblematiken. hadeväl i åtunke att det helst skulle göras en samlad insats av den storlek somförekom för ett pur år sedan. Med anledning häruv vUl jug sägu utt trots allt somanförts här i dug om polisens besvärUgheter och bekymmer kun det finnus skälutt understryku utt det omorgunisutionsurbete som har pågått sedun rätt långtid tillbuku nu kommer utt bäru frukt. 1 stället för utt kommu med stutistikvill jug hänvisu tUI ett uttalande av överintendenten iStockholm. Vi hoppas, sade han, att den nya organisation som börjar ta form skallinnebära många fördelar. Han tUlade; "Eftersom flera stationer dras in ochläggs ner, får vi folk 'över' som kan arbeta utomhus. Vi räknar rned att kunnaha 100 fler ute på gatomu. Det betyder ungefär 3040 fler på varje skift undertopperiodemu." Jug vill buru peku på dettu för utt sägu utt med den nyuorgunisutionen och med det tillskott till polisen som föHer med det förslug somvi hur lugt frum, skull det inte vara omöjligt utan tvärtom troligt utt polisenskull kunnu med jämnu mellunrum göra speciella insatser på vissa områden, ochdå är naturligtvis narkotikafrågan högt prioriterad. Jag skall inte gå in pä unförunde - ellersvavelpredi-kun, hur mun nu vUl betecknu det. Jug tyckte utt jug kände igen detpå något sätt. Jug tror utt det i århundruden förekommit utt människor harhållit sådana anföranden som höll med en så nattsvart syn påförhållundenu i det sumhälle som de lever i. Jag har inte en så nuttsvurt syn.Det beror väl inte så mycket på det vi tvistur om, brottslighetens omfuttningoch utveckHng enligt stutistiken, utun det beror på utt jag kunske har gjortundru erfarenheter av den s. k. verkligheten än vad gjort. Det är något mycket besvärligt i samhällsdebatten, att denene hänför sig bara tUl det han har upplevat och den andre tUl de iakttagelseroch erfarenheter han gjort. Då är det svårt att bH samstämd. Såvitt jag kan förstå var det överord i mycket storutsträckning som kom med. På en del områden har hun tUlfälle attåterkomma och debattera som han önskade, när vi skaU diskutera regeringensnarkotikaproposition som läggs på bord. Jag skaU därförinte svara på vad man gör från sumhällets sidu på de punkter som idet summunhunget tog upp. Men när med sådun kraft talade omnödvändigheten uv skärpta regler för de mycket farliga kriminella element medinternationell anstrykning som förekommit här i lundet , vurförkunde inte då hu erinrut sig utt vi haft dettaunder observans? Vi uvser , och det kommer i denna proposition, att införaandru permissionsbestämmelser för den kutegorin än för de undru där jug bestämthävdur utt permissionernu i stäUet hur en mycket stor betydelse förderusrehubilite-ring. TUl vUl jag säga utt jug tycker att dettrots dennu störtflod av uppgifter om brottsHghet och särskUt omvåldsbrottsHghet som iblund kommer i tidningumu finns uniedning utt sereulistiskt på situutionen. Jug förstår inte vurför mun skull överdrivu.