prot · FV0937 · 1972-12-31 00:00:00 — Det bör sålunda vara möjligt attlåta socknar utgöra trakter med socknens namn eller i andra fall använda nugällande traktnamn, eventueUt i sammansättning med sockennamnet. Även en såbeskriven ordning är förenlig med redan gällande anvisningar. Utskottetfömtsätter att, om så visar sig lämpligt för att möjliggöra sammansättningar,undantag i vissa fall även skaU kunna medges från vad som föreskrivits iregistemppläggningskungörelsen om traktnamns längd." Jag finner det jag nu hur citerut urutskottsbetänkandet vuru ur motionärernus synpunkt ungeläget utt understryku,och jug hoppus utt här berördu myndigheter kommer utt tu mycket ullvurligt påvud ett enhälligt civilutskott pä dettu sätt hur uttalat. Utskottet säger också; "Möjlighet finns att inomriktlinjernas ram tiUgodose motionäremas syften genom att i fastighetsregistretvid sidan av registerbeteckningen anteckna särskilt namn på fastighet.Traktnamn som utgår ur registernamnet bör sålunda kunnu i sumband med reformenantecknas för viss fastighet. Vidare kan på fustighetsägures begäran antecknasbebyggelsenamn med hävd. Enligt utskottets mening bör denna möjlighet beaktas idet fortsatta arbetet." Jag ber, herr tulmun, att också få understryka dettauttulunde, som jag uppfattar som positivt. Det är ulltså tiU sist medförhoppning utt utskottets positiva skrivning skall leda till att motionärernasönskemål i görligaste mån vid den fortsatta praktiska handläggningen avfastighetsregisterreformen tUlgodoses som jag än en gång uttalar utt jag anserdet bättre att understryka de positiva synpunkterna än att begära bifall tillmotionerna. Jag tror nämligen att genom ett understrykande av dessa synpunkterhar syftemålet med motionerna åtminstone delvis uppfyllts, och därför har jag,herr talman, inget yrkande. I detta anförande - under vUket herr tredje vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar - instämde herrar iBäckmora (c). i (fp), Carisson i Vikmanshyttun (c) ochPettersson i (c), () samt herrar () och Johanssoni (c). Vi behundlar nu två betänkanden eftervarandra, som det i princip nog hade varit riktigast utt behundlu i ettsammunhang, därför utt de hör intimt summun. Jug hur fört frum enfyrpurtimotion, nr 284, som behundlus både i det nu förevurunde betänkandet nr4 och i betänkandet nr 5 som kommer upp . Det har sagts här att sedan fattade sitt beslut1968 har det inte skett nägra sådana förändringar som i och för sig geranledning till att ta upp denna fräga igen och göra en förnyad bedömning. Motden bukgrunden vUl jag något beröru vud som ändå hur skett sedun 1968, när detgäller både den ekonomisku och den kulturellu sidun. Först och främst unguvs det 1968 att kostnaderna föromläggningen skulle bli ungefär 7,5 miHoner kronor, medan driftkostnadernaberäknu-des till 1,25 mUjoner exklusive personal- och investeringskostnader.Jag kan inte erinra mig att det då nämndes någon totalsiffra för dessakostnader, men den bör ha legat vid ungefär 5 miHoner kronor , aUtsåmindre än . har det för nästa budgetår begärts ett tillskottpå nägot över 10 miHoner kronor, och efter det budgetåret är vi aUtså uppe i 34miHoner, dvs. betydligt mer än vad man räknat med attreformen skulle kosta. Enligt framlagda uppgifter kommer utvecklingskostnadernafram tUl 1974/75 att uppgå tUl 92 miHoner kronor, och med de ytterligare kostnadersom man kan förutse torde vi innan reformen är helt klar vara uppe i över 150miHoner, dvs. 20 gånger mer än man förutsatte när beslutet om reformen fattades1968. Driftkostnademu beräknades då tUl ungefär 5 miljoner; de är nu beräknudetUl 25 mUjoner, aUtså fem gånger sä mycket. Detta om den ekonomiska sidan av saken. Den kommer väl uttbelysus ytterligare i nästa betänkande som vi här skall behandla. Vad sedan gäller möjligheternu utt behälla namnen påfastigheterna i fortsättningen betonade lagutskottet - och rUcsdagen föHdeutskottet - önskvärdheten av utt beteckningsbytet i största möjliga utsträckningskulle begränsas tUl enbart numren på fustigheternu och utt ullu möjligheterskulle tillvurutus för utt bevuru de kulturvärden som ligger i de gumla gårds-och sockennamnen. Det finns ju ofta en tusenårig tradition bakom dessa namn.Uppenburt är också att riksdugen den gången räknude med utt det endust i mycketfä full skulle bli frågu om att namnen försvann; man talade buru om att detskulle bli en ändring av numren. Men vet vi genom den preliminära översynsom skett att det rör sig om ett betydande bortfall av namn. Man räknar med imedeltal , men i mänga län skulle av de gamla namnenförsvinna, och det betyder en rusering av oersättligu värden. Närutvecklingen sålunda har blivit en helt annan än den 3* protokoll 1972. förutsatte,och när omläggningen har gett anledning tiU mycket stark oro i de bygder därman nu genom den utveckHng som skett hur fått klart för sig vud refomien kommeratt innebäru, så menur jug att det är ulldeles uppenbart utt rUcsdugen huranledning utt ompröva dennu reform. Därför tycker jug ocksä att de yrkanden somär ställda i motionen 284 är i högsta grad relevanta . De yrkandena ärföljande: 1, En översyn avrUctlinjerna och kostnaderna för bl, a, fastighetsregistrets överförande tUldata, 2, Befintligagårds- och bynamn bibehåUs så långt det är möjligt inom ett dataregister, 3, Pågåendeförsöksverksamhet begränsas i avvaktan på resultatet av den begärduutredningen. Vi yrkurulltsä utt man här inte skall gå uUtför hastigt frum. Utskottet skriver på s, 9 föHunde vUket jag förvånar migöver: "Inte heller kan riksdag anses ha grundat sitt beslut omriktlinjer för fastighetsregistreringen på felaktiga fömtsättningar,"Fömtsättningarna stämmer emeUertid inte aUs med verkligheten, sådan den harblivit , bara efteråt. Utskottet fortsätter: "De intressen som motionärernaönskar tUlgodo-se är dock så väsentliga att en förutsättningslös sakprövningbör ske i detta sammunhang," Det är ju aUdeles utmärkt sugt uv utskottet,och det borde också hu lett tiU ett bifull tiU den motion jag här talat för ochäven tiU bifall av andra motioner. Men utskottet skriver i det följande:"En sädan utskottets prövning har lett fram tUl följande bedömanden," Förlåt, herr talman, om jag säger att jag tycker det ärHtet pretentiöst av utskottet att tro att man på ett eUer annat sammanträdeskulle kunna göra en ordentlig sakprövning i dennu frågu, som ju ändå är såutomordentligt kompHcerud, Nog hade det vurit rimligure att låtu sukkunnigaorgan och personer få hand om denna omprövning, som utskottet i och för siganser angelägen. Jag skall inte gå in på uUu de förslug som tugits frumhär. Jag beklagur att man inte har gått med på att registerområdena skullekunna anknytas tUl socknar. Jag kan inte se att de skäl emot en sådun omvägningsom anförs har bärkraft. Vidare har det anförts att man vid sidan avregisterbeteckningarna skull kunnu unteckna särskilt numn på fustighet och uttbebyggelsenumn med hävd också skall kunna antecknas. Det är naturligtvis i ochför sig värdefullt, men vi kun inte få något begrepp om vud det i pruktikenkommer att innebära. Det hade varit oändligt mycket bättre att sättu sukkunnigtfolk på att urbetu frum ett ultemativ och redovisa kostnadsmässigt och urkulturhistorisk synvinkel - vad det skulle innebära i praktUcen, Detta kan vi iriksdagen inte ta ställning tiU med ledning av det i och för sigtacknämliga förslag som utskottet frumlugt. Jag tycker därför, herr talmun, att det finns sturku skäl bäde ekonomisku och kultureUa - som talur för ett bifull tUl bl. u. denmotion som jug har väckt, nr 284. vet jag att kommer att yrkabifaU till motionen i de delar som berörs av nästa utskottsutlåtande. viU förmin del yrka bifaU tUl motionen i de delar som har anknytning tUlcivilutskottets betänkande nr 4. I detta anförande instämde (). Det stora antal motionärer, representerande fyra partier,som förekommer i detta ärende, vittnar om den stora oro som många känner införförverkligandet av den i princip beslutade fastighetsregistre-ringsreformen. Av civUutskottets betänkande framgår att man inomutskottet också uppmärksammat frågans stora allvar. Uppenbart är att den stora namndöd som hotar kommit somen kalldusch över utskottet. Det är ju också helt naturUgt då man vid 1968 årsriksdagsbeslut räknade med ett namnbortfall på men vet att endirekt uppföljning av riksdagsbeslutet skulle innebära ett namnbortfall i 20län på och i fem län på mellan . Dessa siffrorhar man kommit fram tUl arbete inom lantmäteristyrelsen och hosöverlantmätarna. Att siffrorna gjort utskottet betänksamt är tydHgt. Härtill kommer att kulturminnesvårdande myndigheter nuframfört sina synpunkter. Onekligen är det högst anmärkningsvärt att de intetidigare kommit tUl tals. Dessa myndigheter erinrar bl. a. om att socknar, by- ochgårdsnamn är integrerade delar av svensk kulturmiHö eller, om man så vill, detsvenska kulturlandskapet, att socknen är en tusenårig administrativ enhet avbetydande kulturhistoriskt intresse, att ortnamnen har ett betydandekulturvärde genom att de avslöjar hur landet koloniserats eUer hur oUka delartagits i bmk alltifrån tidig tUl nutid, att skilda näringsfångavspeglas i namnen osv. Med hänsyn till vad jag här anfört och tiU det aktuella,avskräckande siffermaterialet och de av exempelvis riksantikvarieämbetetframförda synpunkterna är jug nägot förvånad över utskottets skrivning överstpä s. 9, enligt vUken ärendet icke skuUe ha tillförts något nytt material. JagskaU emeUertid Hksom min bänkkamrat, , medge utt det finnsåtskUligt positivt i utskottets betänkunde. I den sUuution, i vilken vimotionärer nu befinner oss, vUl jug Hksom hun understryku aUt det positiva somutskottet uttulur i detta betänkunde. Jug hade naturligtvis helst sett ett beslut här iriksdagen innebärande bifuU tUl de föreliggunde motionerna, men jag skall avståfrån utt yrku bifall tUl dem. uttalar jag emellertid förhoppningenatt de som har att fullföHa arbetet med fastighetsregisterreformen går fram såvarsamt som möjligt och så långt tänkas kan slår vakt om de kulturvärden, somligger i våra gårds-, by- och sockennamn. i Stenkyrka (c): I motionen 775 yrkas att socknarna på Gotlandsamt stad skall utgöra registerområden i det nyu fustighetsregistret föratt därigenom hålla de gotländska gårdsnamnen vid hävd. Enligt upprättat förslag för skaU socknarna utgöratrakter. Dettu innebär att samtliga fastigheter, med ett fätal unduntag i fyrastycken socknar, måste byta beteckningur. Gårdsnumnet ersattes med ett nummeroch sockennumnet blir truktnamn. En bred opinion pä frågar sig, om detverkligen är nödvändigt eller lämpligt med så omfuttunde förändringur påfustighetsregistreringens område. hur enhälligt uttalatsig för bibehållande av gärdsnamnen som ofta har tusenåriga anor, Hksom förbibehållande av namnet . Gårdarna på är sällan samlade i byar utanär för det mesta utspridda, oftu sturkt lokaliserade och med egen identitet.Riksunti-kvurieämbetet unför i PM den 4 febmuri 1972 ungående beteckningsreformen,att numn som inte får officiell sunktion inte i längden kan hävdus. Vissuundersökningar på ger belägg för det. Som ett skäl emot motionens förslag utt för Gotlunds dellåtu socknurnu utgöru registerområden anför utskottet bl. a. att en sådanordning, även om socknarna blir unika, i praktisk hantering skulle krävu uttfustighet skulle identifieras med tre namnled förutom numret. 1 det nyasystemet skall mun kunna lokalisera en fastighet med kommunnumn och truktnumn. Utskottet synes här inte ha beuktut vud som unförts imotionen, nämUgen utt Gotlund utgör endust en kommun och utt man där, i motsatstiU vad som gäller för fastlandet, inte behöver ange kommunnamn. 1 praktisktbmk räcker det alltså med två namnled för Gotlund, nämligen sockennumn somregisterområdesnumn och gårdsnamn som traktnamn. Inget registerområde påGotlund kolliderur med registerområdesnumn pä fustlundet. Ungesmiss iStenkyrku på Gotlund är exukt hku entydigt som t. ex. Bergu i Ekshärud iVärmlund. Bådu begreppen är liku kortu, men skUlnuden är att Stenkyrku ärsocken i och län medan Ekshärud är kommun i Värmlunds län.Dennu skillnud måste hu mycket liten praktisk betydelse. Men, säger utskottet, det är olämpligt att föreskrivaolika registre ringsprinciper för skilda delur uv lundet. Mot dettu kun invändus utt den enda skiUnaden enligt motionen är utt socken på Gotlund så utt sägu lyfts upp på kommunens pluts i dataregistret, vilket är möjligt, därför utt Gotlund är en kommun men sumtidigt också län med summu namn. Jag är medveten om utt sturku drivkrufter bukom uppbyggundet av fastighets databanken är bl. a. enhetlighet och rationalitet. En reform av denna urt får dock inte bli i alltför hög grad inriktud på ändamålsenlighet för beslutsfattare i central position utan vi måste få ett resultut som kun godtus också UV bygdens folk. Utskottet pekur pä möjligheten utt i fustighetsregistretvid sidun av registerbeteckningen anteckna särskilt namn pä fastighet ochsäger; "Vidare kan pä fastighetsägares begärun antecknas bebyggelsenamnmed hävd." Om inte gärdsnumnen blir truktnamn på , måste den härantydda möjligheten utnyttjas i störstu tänkbara utsträckning. Det måstekruftigt understrykas att införande av gårdsnamn i fastighetsregistret skaU skepä myndigheternas initiutiv och bekostnud. Det särskildu gårdsnumnet mästelugrus i duturegistret för bebyggdu fustigheter som lämpligen skull förenus mednumnet. Mun bör tillse utt numnet skrivs ut i viktiguhundlingur, t. ex. i lagfarts- och inteckningshandlingar, på kurtor, ibeskrivningur i luntmäterihundlingur och liknunde, på debetsedlur, ifustighetstaxerings- och muntulslängder och i övrigu betydelsefullu hundlingursom berör fustigheter. Gårdsnumn mäste vidure utsättus på ekonomisku kurtunoberoende uv om de är lokaliserande eller inte. Det måste ordnus ingång iduturegistret viu gårdsnumn. Fustighetsregisterreformen har genom nu framkomnauppgifter, som har berörts av föregående talare, visat sig bli en betydHgt merkomplicerad och kostnudskrävunde affär än vad som fömtsägs, när beslutetfattudes av riksdug. De föregående utredningurnu syns även huunderskattat de negativa verkningar som reformen ger. Det beslutadebeteckningssystemet med kommun som registerområde blir kanske mer rationelltän det gumlu när det väl är genomfört. OmstäUningen blir dock svår, i synnerhetför , där nästan samtliga fustigheter skull bytu beteckning. Arbetet förmånga organ måste bli tidsödande och kostnudskrävunde under i vurje fall engunsku lång övergångsperiod, när så gott som ullu fustighetsbeteckningur blirinaktuella för allmänhet, länsstyrelse, kommunalförvaltning,lantmäterikontor, LRF, brand försäkringsbolag m. fl. Egentligen tulur mångu skäl för att man borde avvakta medreformens genomförande för del, tUls erfarenheter har vunnits avverkningarna på andra håU och tills man har fått pröva om det verkligen går attlåta behålla sitt nuvarande system med de eventuellu småjusteringur somkun behövus för överförunde tUl duturegistret. Utskottets skrivning undus dock i väsentligu styckenförståelse för namntruditionens bevurunde. Man säger sig hu uniedning tilluntagandet att motionärernus intressen i uUt väsentligt kun tUlgodoses utannågon riksdugens åtgärd. Jag vill uttulu förhoppningen utt utskottetfär rätt i dettu uttulunde, och jug skuU inte frumställu något yrkunde. Riktlinjerna för fas t ighe tsregis tre-riiigsreformen 1detta unförunde instämde (). HerrGREBÄCK(c): uvstod frän utt yrku bifulltUl sin motion, medun yrkude bifull till sin. Jug häller herrSvunström räkning för dettu och för huns positivu uttulunden om utskottetsskrivning. Hun hur tytt utskottets umbitioner på ett riktigt sätt. Det ärulldeles rätt utt vi hur nedlugt ett mycket energiskt urbete pä utt försökugöra det bästa möjliga av denna reform. tog i huvudsak upp nästa betänkande tillbehundling, betänkunde nr 5 om kostnuder o. d. Jug skall inte bemötu hunspåståenden i dettu sammunhung; jug får uniedning utt återkommu till dem. Jugvill buru redun nu sägu utt hun gjorde sig skyldig till en rud uv direktoriktigu påståenden, som jug ber utt senare få ta upp till bemötande. Jag tror att det är gunsku nödvändigt utt försöku göra ensammanfattning uv de viktiguste punkterna i det föreliggandeutskottsbetänkandet, även med risk att det blir en upprepning av en del av vadherr sade. Vid behandlingen av detta ärende har utskottet haft uttutgå års riksdagsbeslut rörande riktlinjer för en reform avfastighetsregistret. Beslutetinnebar i huvudsak föHande. skaU vara enhetligt för helu lundetoch ha ett enhetligt beteckningssystem. Fastighetsbeteckningen skull vurulokaliserande, dvs. i beteckningen skaU ingå ett namn med anknytning tillallmänt kända geografiska begrepp. Kommunen skall vara registerområde.Redovisningar av fastigheternas läge skull ske enligt en närmare angivenkoordinatmetod. ADB-teknik skaU användas för det nya registret, som skall förascentralt genom en enda anläggning. Reformen bör genomföras så snabbt sommöjligt jämsides med ett fortsatt utredningsurbete. Maj:t får närmarebestämma hur arbetet skaU drivas och organiseras. Detta var så att sägautgångspunkterna för utskottets handläggning av ärendet. Grundläggande bestämmelser om fastighetsregister finns i fastighets-bUdningslagen. Enligt den i enlighet med riktlinjema utfärdadekungörelsen om uppläggande av nytt fastighetsregister, m. m. skaU variefastighet utgöra en registerenhet. Varje kommun utgör i regel ettregisterområde med samma namn som kommunen. TUl grund för registerenhetemasbeteckningar indelas registerområde i trakter. Trakt är en gmpp avregisterenheter. Trakt skall ha namn om högst 20 bokstäver, det s. k.traktnamnet. Fastigheter som hör tiU samma trakt indelas i block. Registerenhet får inte ha samma registerbeteckning somannan registerenhet inom samma registerområde. I de fall där registerområdeomfattar del av kommun får registerenhet inte åsättas samma registerbeteckningsom registerenhet inom annan del av kommunen. Motsvarande regel gäller för detfall utt den kommunala indelningen kan antas komma att ändras. Indelning i trakter skall gmndas på indelning istadsdelar, socknar, byar eller därmed jämförliga områden. a. med avseende på traktnamn vara sådan att indelningen kan antas bhaUmänt känd i orten. Vidare kan förtjäna framhållas att lantmäteristyrelsenskall svara för beteckningsreformen, bL a. genom att utöva beslutsfunktionenenUgt registemppläggningskungörelsen. skallutföra det datatekniska arbetet vid genomförandet av beteckningsreformen. 1genomförandet skaU vidare fastighetsregistermyndigheterna medverka. Lantmäteristyrelsen har vid skUda tiUfäUen utfärdatanvisningar för verksamheten, varav bl. a. framgår föHande. Den egentUga beteckningsreformen har förjordregisterområdenas del inletts med att överlantmätarnas förslag till nyatraktindelningar och traktnamn redovisats tUl lantmäteristyrelsen.Anvisningarna anger som huvudregel att nuvarande på byar, hemman m. m. grundadeindelning skall bevuras. Bland de fall som bör föranleda undantag frånhuvudregeln anges, fömtom numnkoUisioner, bl. a. att trakt med en ytaunderstigande inte bör förekomma, om inte särskUda skäl kan åberopas. Lantmäteristyrelsen har därefter börjat en närmaregranskning av förslugen. kommer utt få ta del uvförslagen. i kommer att granska sädana numn och numnformersom inte tidigure granskats av arkivet. Efter dennu granskning kommerförslagen att utstäUas för fastighetsägama. Enligt anvisningarna börfastighetsägarna genom de lokala tidningurna och andra organ hafått information om arbetet och om hur förslagen kommer att behandlas ikungörelsen och beslutsprocessen. Kommunerna har i många faU medverkat genomunderhandskontakter. I den mån detta inte skett skaU kontakt tas medkommunerna före utställandet. Sedan förslagen utstäUts skaU de föreläggaskommunernas fullmäktige eller . har att yttra sig över erinringar motförsluget. Lunt-mäteristyrelsen fattar därefter beslut om traktnamn ochtraktindelning i nytt fastighetsregister. Jag tror att vi alldeles särskiltskall lägga märke tUl att inga definitiva beslut är fattade. Mot luntmäteristyrelsens beslut som avserregisterbeteckning får talan inte föras. I detta sammanhang kan det vara på sin plats att påminnaom vad tredje lagutskottet anförde vid utskottsbehandling:"Utskottet anser utt den primärkommunala indelningens dominerande roll isamhällets utbyggnud och udministration bör föranleda utt kommunen föredrugessom registerområde framför socknen." Det bestämdes 1968, och därifrån utgickutskottet vid sin behandhng. "I anslutning härtiU vUl utskottet framhållaönskvärdheten av att de beteckningsbyten som måste ske i störstu möjligautsträckning begränsas till byte av enburt numren på fustigheternu och utt äveni övrigt ullu möjligheter tUlvaratus att bevuru de kulturvärden som ligger i degumlu gårds- och sockennamnen." har vid sin behandling av propositionenförsökt utt så långt det vurit rimligt och möjligt inom propositionens ramtUlgodose dels kruvet på effektivitet i fråga om fustighetsregistreringen, delsönskemålen om utt i störstu möjligu utsträckning beakta de kulturhistoriskaintressena. Kravet på effektivitet får givetvis inte eftersättas, och reformenbör rimligen ledu till snubbhet i hundläggningen uv oliku fustighetsärenden,minskut personulbehov, ökude intäkter och bättre service gentemot ullmänheten.Dessu positivu effekter kun väntus få stor betydelse även utunför register- ochinskrivningsmyndigheternas område. Denna uppfuttning tycks också motionärernu dela då defrumhäller; "Fördelen med beteckningsreformen ligger i att lundetsfastighetsregister bHr enhetligt och att automatisk databehandling avfastighetsdata blir möjlig. Denna finns det all anledning att slå vaktom." Motionärerna är tydligen helt ense om detta, eftersom det anförts iderus motioner. Att de sedun kanske inte är helt logiska i sin argumentering ären annan historia. Vad så gäller de kulturhistoriska intressena och deraspåverkan vid ett genomförande av registerreformen har dessa intressen pä ettenergiskt och förnämligt sätt bevakats av . Detta harockså klart kommit till uttryck i de motioner utskottet haft att behandla. Utskottetsbetänkande grundar sig också pä upplysningar och syn- punkter päfrågan genom föredragning av experter frän justitie- och civildepartementen,luntmäteristyrelsen, , riksuntikvurieämbetet,ortnumnsurkivet i Uppsulu och rikets ullmännu kurtverk. Efter grundligt övervägunde hur utskottet stannat för attvalet av kommun som registerområde bör gälla. EnUgt utskottets uppfattningfinns det inom riktlinjernus rum godu möjligheter utt tiUgodose motionärernassyften genom att i fastighetsregistret vid sidun av registerbeteckningarnaanteckna särskilt namn pä fustighet. Truktnumn som utgår ur registernumnet börsålundu kunna antecknas för viss fustighet. Vidure kun på fastighetsägarensbegäran antecknas bebyggelsenamn med hävd. Utskottet påpekar att denna möjlighet bör beaktas.Tillsammans med redan nu antecknade församlings(socken)numn bevurus på så sätten levande namntrudition, framhåller utskottet. Namntraditionens bevarande i aktiva sammanhang är enligtutskottets mening emellertid inte endast - och kanske inte ens huvudsakligen beroende av fastighetsregistret. Den faktiska användningen av ett ortnamn berori allt väsentligt på behovet av att därmed lokalisera en plats och på i vilkaandra levande namnsammansättningar det kommit att ingå. Namnredovisningen påden ekonomiska kurtun är i sin tur beroende UV att namnet används i orten somlokaliserande. Skiftande lokala förhållanden och bedömningar bör enligtutskottets mening få avgörande betydelse och bör i förening med bedömanden uvnumnets lokuliserande effekt utgöra gmnd för att gå ifrän en uppsattminimiareal för en trakt, då dennu motiverats endast uv kurtteknisku skäl. Detbör sålundu varu möjligt att låta socknar utgöra trakter med socknens namn eUeri undru fall använda nu gällande traktnamn, eventueUt i summunsättning medsockennumnet. Även en så beskriven ordning är förenlig med redun gällundeanvisningar.