prot · FV09122 · 1972-12-31 00:00:00 — Då går kostnaden för räknaren in i lastbilspriset.Gjordes det ett specialarrangemang för de vagnar som redan är ute i trafik,skulle man kunna böfia tala om en orättvisa mellan dem som köper en ny lastbiloch av naturliga och praktiska skäl betalar sin kilometerräknare och dem somredan har en lastbil och då enligt oppositionen skulle slippa från kostnadenför kilometerräknare. Jag har litet svårt att förstå att detta kan föranleda såmycken debattglad energi. Denna kUometerräknare kommer enligt vad som berättasmig att kosta någonting på . Sedan tillkommer en monteringskostnad.Om man vet vad priset är på en tung lastbil, som det ju i första hand är frågaom, eller vad drivmedelskostnaden uppgår till priset för dennaräknare skall ju slås ut och inte avskrivas , eftersom denbör hålla åtskilliga år, föreställer jag mig - förefaller kostnaden för mätarenvara helt obetydlig, vilket har sagts här tidigare. Men då har det hosopponenterna väckts något slags ambition att påstå: Detta är dock en skatt, somsamhället tar ut av medborgarna. Skall då dessa medborgare underkastas attbetala sitt instrument som är en av möjligheterna att på ett effektivt sättkunna redovisa skatten? Ja, vi får väl alla såsom skattebetalare underkasta ossvissa pålagor. De kan vara små. De kan vara stora. Jag tycker denna pålaga ärrelativt obetydlig. Jag har ett klart minne av att det, när vi 1960införde Automobilskatt, m. m. Automobilskatt, m. m. omsättningsskattför första gången, förekom en utomordentligt laddad debatt i om intealla de företagare och handlare som hade att ta upp omsättningsskatt ochinleverera den till statsverket skulle ersättas för detta sitt arbete. Jagminns inte hur det var när källskatten genomfördes första gången. Men jagskulle inte vara förvånad om samma debatt fördes även då. Man lägger på en vissgrupp människor vissa uppgifter i det samhällsintresse som skatteuppbördenrepresenterar. har sorgfälligt och bestämt vafie gång avvisatdessa anspråk. Rättvisligen kan man väl säga att en företagare med en storuppsättning anställda har större kostnader för att redovisa mervärdeskatt ocharbetsgivaravgift inte i form av apparatur men i form av kostnader för denadministrativa arbetskraften än den kostnad denna mätare representerar. Såsom medborgare i samhället måste vi finnaoss i lagar och påbud, som tvingar oss att ta vissa kostnader. Det har vikunnat acceptera hittUls, och vi får acceptera det även i fortsättningen.Därför, herr talman, vill jag framhålla att det är med stigande förvåning jaghar noterat all denna debattenergi, när man talat om hur orättvist det skullevara att lägga denna kostnad på vederbörande fordonsinnehavare. Avslutningsvis kan jag väl säga som jag har sagt mångagånger tidigare, att lägger man en kostnad på rörelseidkarna generellt överhela branschen, skulle jag bli tUl ytterlighet förvånad, om branschen skulle tapå sig den kostnaden utan att försöka lägga över den på konsumenterna eller -som i det här fallet på trafikanterna som anlitar dem. Kommer en sådanpålaga, försöker man alltid att kompensera sig gentemot konsumenterna. Här ärdet ju en pålaga som drabbar aUa i branschen. En och annan kan säga attkonkurrensen är så hård, att man inte kan vältra över kostnaden påkonsumenterna. Men eftersom den drabbar alla lika tycker jag att den sistainvändningen är tämligen meningslös. Det har väl varit litet för många inlägg sompräglats av uppmålade svårigheter. Jag har haft en känsla av att man mångagånger har argumenterat för argumentationens egen skuU. På en punkt vill jagdock lugna opponenterna: När vi har fattat det här beslutet, som jag hoppasskaU stå i överensstämmelse med utskottets betänkande, kommer vi ifinansdepartementet och, förutsätter jag, i bilskattenämnden att taerforderlig hänsyn vid utformningen av detaljerna, så att man i den praktiskatillämpningen inte skaU kunna rikta allvarliga anklagelser eller kritik motmyndigheterna. Jag vill gärna säga att jag, och säkerligenmånga med mig, sätter mycket stort värde på att tog tUl orda ochgjorde ett försök att förklara hur fortsättningen av detta ärendes handläggningär tänkt. Om dessa informationer återfunnits i propositionen, hade åtminstoneen del av debatten kunnat undvikas. Därmed är inte sagt - tyvärr - att bilägarna har anledningatt känna mycket större glädje nu än , då i debatten. krydda har inte precis gjort anrättningen såmycket smakligare att man har anledning att tala om någon glass med tyckte att vi här i debatten hade konstrueratsvårigheter. Det har vi inte, ; åtminstone har inte jag gjort det.Jag har ställt frågor som jag anser vara väsentliga ur bilägarens synpunkt, ochpå de frågorna har jag inte fått något svar, vare sig av skatteutskottetsordförande eller av finansministern. TUl sist, ; Jag har inte förordat någon skUlnadmellan gamla bUar och nytUlverkade. Jag vUl att staten skall svara förkostnaderna både nu och . Staten skall enligt min uppfattning ägaapparaturen och svara för reparationskostnader, kostnader för eventuellt utbyteoch, icke minst, de stilleståndskostnader som bilägaren kommer att förorsakas,eftersom körförbud skall råda då kilometerräknaren är ur funktion. Hert KOMSTEDT (m): Finansministern är förvånad över den energisom vi lägger ner på den här frågan. Det är väl bara på det viset att vi måstelägga ner lika mycket energi som finansministern lägger ner på att konstrueranya pålagor på medborgarna. Vi som har en annan åsikt anstränger oss att belysafrågan från en annan synpunkt. Finansministern säger att samma argumentering fördes 1960.Ja, det är tråkigt att trots att orättvisorna med pålagor från finansministernhar påtalats , kommer det ständigt nya pålagor. Manbehöver tydligen påminna honom med jämna mellanrum om det som vi kallar förorättvisor gentemot den enskUde. Det är som också säger - så, att desynpunkter som vi har tagit upp i debatten rör det här ärendet mycket ingående,men tyvärr finns det inte mycket svar i det avseendet. Jag påtalade i mitt anförande bl. a. att man var mycketsent ute och att de olika instanser som skall hantera denna fråga ute på fältetvet synnerligen litet om hur man från departementets sida har tänkt sig att detskall bli. Det hade varit mycket intressant att få höra de synpunkterna, ochinte bara en hänvisning tUl att när väl har beslutat, kommer detdärefter anvisningar. Vid detta tUIfälle gäller det bara mätaren - vi har juredan beslutat om principen - men det finns också flera saker i sammanhanget,som borde diskuteras . i Arrie (c): Finansministern säger, att det skulle bli enorättvisa, därest staten skulle stå för kostnaderna i samband med övergången.Ingen kan väl förneka att kostnaderna blir väsentligt större, när monteringskall ske på ett äldre fordon. Man måste också beakta det avbrott i driften somett inmonterande otvivelaktigt kommer att innebära. Detta är motiveringen tUlmitt påstående att det blir en större belastning just för ägarna till de fordonsom är i drift vid övergången. Automobilskatt, m. m. Jag vill bara påpeka för alla, som tUläventyrs har kastat sig in i den här debatten utan att ha läst propositionen,att den första betalningen ju skall ske , en månad och . Automobilskatt, m. m. föreställermig att det då finns goda möjligheter att såväl läsa kungörelse som andraförfattningar och att föra diskussioner med , om man tycker sig bli iUa behandlad. Detta kan ske individuellt och detkan ske kollektivt. Vi är beredda att resonera med vederbörande på den punkten. Som kanske lagt märke till är jag personligenav den uppfattningen att man skaU vara rädd om allmänna medel. I valet mellanatt vederbörande själv tar på sig kostnaden för den här mätaren och hanterarden i fortsättningen eller att staten tillhandahåller mätaren och betalarreparationsräkningar och allt annat, tror jag att det finns vissa allmänna skälsom talar för att vi just valt den här vägen. Jag kan nog säga detta utan attdärmed vara elak mot branschens män. Det föranleder en fråga tUl . Ivilka andra sammanhang är det brukligt att skattebetalaren får svara förkostnaden för själva uppbörden? TUl sist vUl jag framhålla en sak: att som i detta fallbetalning mot ränta skall ske , ändrar på intet sätt denprincipiella bedömningen av var kostnadsansvaret skall ligga. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i Arrie m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iArrie begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 59 punkten A mom. 2 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar i Trobro och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 59 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes voteringmedomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 2 Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 18 ianledning av motion om straffrättsligt ansvar för underlåtenhet att bistå annanperson i nödsituation. Utskottets hemstäUan bifölls. § 3 Val av nämndeman Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 23 i anledning av motion angående val av nämndeman. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:910 av i m. fl. (s) vari hemställts attriksdagen beslutade sådan ändring av 4 kap. 8 § attvalperioden för val av nämndemän sammanföll med den period som gällde för valav kommunfullmäktige och att, när nämndeman avgick för vilken hanblivit vald, fyllnadsval gjordes för återstoden av . att i anledning av motionen 1972:910 gav Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört om översyn av reglerna för val av nämndemän. Reservation hade avgivits av fruKristensson (m) och (), som ansett att utskottet bort hemställa, attriksdagen skulle avslå motionen 1972:910. FruKRISTENSSON (m); I justitieutskottets betänkande nr 23behandlas en motion av i m. fl. med hemställan att riksdagenbeslutar sådan ändring av 4 kap. 8 § att valperioden för valav nämndeman sammanfaller med den period som gäller för val avkommunfullmäktige och att, när nämndeman avgår för vilken hanblivit vald, fyllnadsval görs för återstoden av . Det skulle alltsåinnebära att val till nämndeman skall ske i stället för som förnärvarande . Vid avgång skall val bara ske föråterstående del. Den frågan är egentligen inte ny för . Den har delvisbehandlats tidigare och har vid de tidigare tiUfällena tagit avståndfrån dessa tankar och menat att det låg ett värde i att mandatperioden förnämndemän var relativt lång och att man också hade en kontinuitet inämndemannauppdraget. har utskottet vid behandlingen av denna motion stannatvid olika resultat. Jag kanske ändå vUl påpeka att utskottsmajoriteten inte hartillstyrkt motionen direkt. Man har varit något kritisk men har inte direktvelat motsätta sig en utredning av valsystemet. har reserverat sighäremot. Vi menar, som tidigare, att det inte finns någon anledningatt utreda den här frågan. Det valsystem vi har tUlgodoser de väsentligaprinciperna - långa mandatperioder och en successiv förnyelse av nämnden. Vitror - och det viU jag särskilt understryka - att en förändring av valsystemet,där man alltså får en anknytning direkt till de vanliga politiska valen,otvetydigt kommer att innebära en ökad risk för politisering avnämndemannauppdraget. Detta viU vi på det bestämdaste motsätta oss. Vi tycker också att vi inte bara har stöd av riksdagenstidigare ställningstagande utan också stöd av de många remissinstanser somyttrat sig över denna motion. Samtliga remissinstanser med ett par undantag närhar tagit avstånd från förslaget i motionen. Man har menat att den nuvarandeordningen uppfyller de krav som man ansett vara väsentliga, krav som jagtidigare nämnt - att få en kontinuitet i nämndens sammansättning och på alltsätt undvika en politisering av nämndemanna-funktionen. Jag vill med dessa ord, herr talman, yrka bifall till denvid utskottets betänkande fogade reservationen. Idetta anförande instämde (). HerrJÖNSSON i (s): Den fråga vi nu diskuterar - mandattidenslängd för nämndemän - tillhör väl inte de väldigt stora frågorna vi har attbehandla vid årets riksdag. Det är framför allt en praktisk fråga men den ärvUctig framför allt för de större orter där man har att utse ett flertalnämndemän och där man också det skall jag väl tillägga är överens om enproportionalitet i förhållande till sammansättningen i kommunfullmäktige. På dessa orter stäUer de nuvarande reglerna för val avnämndemän till trassel vid nomineringen. Jag håller gärna med om attremissyttrandena inte är såöverväldigande positiva, men det är egentligen - liksom i reservationen baratvå skäl som man anför. anförde dem också här. Man tycker fördet första att den mandattid som föreslås i motionen är för kort. Denargumentering som både remissinstanser och reservanter anför för sinståndpunkt kan förefalla välmenande men är väl egentligen horribel - förlåtuttrycket - med tanke på att vi har en treårig mandatperiod för praktiskt tagetalla andra uppdrag i det offentliga livet. Man kan inte gärna mena att justnämndemannauppdraget är så mycket viktigare än exempelvis uppdrag i riksdag, ikommunstyrelse eller i kommunfullmäktige så att mandatperioden i detta faUborde vara sexårig. När den nuvarande ordningen, som jag tidigare sade, ställertill trassel vid nomineringen, så bör mandatperioden enligt min mening vara avsamma längd som för flertalet andra uppdrag. Det andra motargumentet som vissa remissinstanser och ävenreservanterna anför är - jag använder delvis reservationens ord att enmandatperiod som sammanfaller med perioden för kommunfullmäktige innebär enpåtaglig risk för en icke önskvärd politisering av nämndeman-nainstitutionen. Om detta argument kan jag inte säga - som jag gjorde omdet första argumentet beträffande valperiodens längd - att det kan förefallavälmenande. Personligen tror jag inte att majoriteten av våra nämndemän är såpolitiskt slätstrukna som reservanterna tycks vilja göra dem tUl. Vilkenuppfattning man har om detta beror måhända på vad man menar med pohtik och hurman bedömer en politisk aktivitet. Jag tror att majoriteten av våra nämndemänär hämtade från de politiska organisationerna. Det är ju ändåfullmäktigeorganisationerna som väljer, och många för att inte säga de flestaav våra nämndemän har i partiorganisationerna skaffat sig kunnighet och ettallmänt förtroende som har gjort dem väl skickade att väljas tiU nämndemän.Enligt min mening kommer det att bli likadant i fortsättningen. Vi kommer attfå kunniga nämndemän med ett allmänt förtroende. Det som föreslås i justitieutskottetsbetänkande är endast en praktisk förbättring, en förbättring av nomineringenvid val av nämndemän. Det innebär ett förslag om en översyn av reglerna rörandeval av nämndemän. Jag yrkar bifall tUl juristieutskottets hemställan i dessbetänkande nr 23. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag kan säga som i att denhär frågan inte hör till de stora - på ett sätt. Men jag måste framhålla att omutvecklingen skulle gå därhän att vi får en politisering avnämndemanna-institutionen, då bedömer jag frågan som mycket viktig. Jag villgärna säga, herr talman, att vissa tecken tyder på attregeringspartiet har en medveten strävan mot en politisering av vårträttsväsende, som jag menar att man måste reagera kraftigt emot. säger att remissinstanserna inte har varitöverväldigande positiva. Ja, det är också ett sätt att uttrycka att de isjälva verket varit mycket negativa. Det har de faktiskt varit. Praktiskt tagetsamtliga har avstyrkt förslaget. För övrigt hade också den socialdemokratiska partistyrelsenavstyrkt en motion i denna riktning fastän partikongressen sedan röstade nedpartistyrelsen i denna fråga. Jag är inte säker på att den nuvarande ordningen ställertUl så mycket trassel. I vafie fall säger domstolsväsendets organisationsnämndi sitt remissyttrande i stället att det förslag som motionen innebär verkligenskulle vålla administrativa problem, framför allt i de stora kommunerna,exempelvis där man har att välja 1 000 nämndemän på en gång. Det kanverkligen ställa till administrativa problem. Dessutom vUl jag påstå att nämnden har en speciellfunktion som skiljer sig från andra förtroendeuppdrag. Den funktionen harblivit ännu mer markerad efter den reform som genomfördes och sominnebar en ändring av omröstningsreglerna och att nämndemännen fickreservationsrätt. Deras ansvar för varje enskild dom kommer på ett myckettydligare sätt än tidigare att markeras. Jag tror inte att det är fel att sägaatt en nämndemans uppgift kan vara mera ingripande i enskildamänniskors liv än vad en riksdagsmans arbetsuppgift är. De synpunkter, som har framfört här, har inteändrat min inställning till frågan. HerrJÖNSSON i (s) kort genmäle; Jag kan säga detsamma som : Vihar olika meningar i denna fråga. Låt mig bara få göra ett par kommentarer. När det gäller politiseringen anser jag att det nog inteär någon risk härvidlag. Jag tror inte att man som nämndeman skall vara alltförslätstruken. Det är en fördel att ha varit aktiv i politiska organisationer,och det kan vara en fördel att flertalet av våra nämndemän kan denkriminalpolitUc som vi för i det här landet och agerar enligt en sund ochriktig kriminalpolitisk uppfattning. har sagt i sitt remissyttrande att motionsförslagetinnebär administrativa svårigheter. Jag tror att har bestämt sig för ettnegativt yttrande och sedan försökt finna argumentering. I yttrandet sägs bl.a. att det vid vafie val av nämndemän skulle behöva avläggas nämndemansed. Såär ju inte fallet. I praktiken blir det ju på det sättet att många nämndemänväljs om . Man kommer att ha en kontinuitet i sammansättningenprecis som man har . () kort genmäle: Låt mig bara helt kort säga till att jag tror att det är väsentligt att nämndemän är insatta isamhällsfrågor. Men jag är inte säker på att det är absolut nödvändigt att ennämndeman är partipolitiskt aktiv. Jag skulle tvärtom ha mycket stor förståelseför om de olika partigrupperna nominerade i samhällsfrågor förfarna personerutan att fördenskull vara helt klara på vilken partipolitisk uppfattning dessahade. Jag tycker att uttalanden pekar hän just mot detta som jagmenar är mycket farligt, nämligen att man tUlmäter partipolitiska meriter enavgörande betydelse i stäUet för meriter när det gäller erfarenhet ochkunnighet i samhällsfrågorna. HerrERNULF (fp): Först vUl jag deklarera att jag vidutskottsbehandlingen kände och fortfarande känner en rätt stor tvekan i valetmellan utskottsmajoritetens ståndpunkt och reservationen. Några större olägenheterinnebär nämligen det nuvarande förfarandet enligt min mening inte. Men jagtycker väl ändå att man skulle få en viss förenkling, om man införde sammaordning som beträffande t. ex. länsrätternas och länsskatterätternaslekmannaledamöter. Där innebär ju en avgång väljer en ny nämndeman för återstoden av perioden och inte för en nyperiod. Detta påpekas för övrigt också av utskottet. Däremot tycker jag inte att det skulle vara lyckligt attförkorta fiänstgöringsperioden från nuvarande tiU . Den jämförelseherr i gjorde med politiska uppdrag av olika slag tycker jag inteär hållbar. Man brukar ju i olika sammanhang framhålla att uppdraget somnämndeman inte är ett politiskt uppdrag. Därför tycker jag att den jämförelseninte håller. yttrade något som jag tyckte var ganskaegendomligt. Han sade att det kan vara bra med politiker, därför att man inteskall ha slätstrukna nämndemän, men det var väl inte riktigt menat så. Attpersoner som inte är politiskt verksamma skuUe vara mera slätstrukna änpolitiker tror jag inte att vi på något sätt kan påstå. Den egentliga bristen med nuvarande val av nämndemänligger enligt min mening på ett plan som varken motionärerna eller utskottethar berört. Nämndemännen skall ju, kan man säga, representera allmänlekmannaerfarenhet och rättsmedvetandet bland folk i allmänhet. Men som herrJönsson framhöll väljer kommunfullmäktige i allmänhet nämndemän bland politisktverksamma personer eller i varje fall bland personer som tUlhör ett politisktparti, representerat i fullmäktige. Praktiskt sett kan detta kanske förklarasdärav att partierna som nominerar nämndemännen naturligtvis känner sinamedlemmar bättre än de känner andra personer. Men följden blir i alla fall får ett begränsat urval när man utser nämndemän. Inget ont sagt ompolitiskt verksamma nämndemän eller nämndemän som tillhör ett politiskt parti,men nog finns det väl allmän lekmannaerfarenhet och sunt rättsmedvetande ävenutanför politikernas krets? Jag tycker nog att det här är att diskrimineravanligt folk i förhållande till oss politiker, och det har vi inte någon somhelst anledning att göra. Genom att bredda underlaget och även utse människor frånt. ex. idrottsrörelser, folkrörelser, ideella föreningar och från andra håll -utan politisk anknytning tUl något parti - skulle man dessutom understrykauppdragets karaktär av att inte vara pohtiskt, och det tror jag skulle vara enfördel för rätfskipningen och förtroendet för den. Om utskottsbetänkandetleder tUl en översyn av metoderna för val av nämndemän hoppas jag därför också tar sig en funderare över möjligheten att på detta sätt breddaurvalet av nämndemän och göra dessa representativa för större medborgargrupperän de är. 1 den förhoppningen kommer jag självfallet, liksomvid utskottsbehandlingen, att rösta för majoritetsförslaget. 13 protokoll 1972. HerrJOHANSSON i (c): började med att vara mycket försiktig,och ett tag trodde jag faktiskt att han skulle yrka bifaU till reservationen.För min egen del har jag inte alls några betänkligheter i detta spörsmål utanstöder utskottsskrivningen helt. Det är att märka att utskottsmajoriteten inteanslutit sig tiU vad i m. fl. har hemställt i motionennämligen "att valperioden för val av nämndemän sammanfaller med den periodsom gäller för val av kommunfullmäktige och att när nämndeman avgår under dentid för vUken han blivit vald fyllnadsval görs för återstoden av dennatid". Motionärerna har t. o. m. hemställt att vederbörande utskott skallskriva härför erforderlig lagtext. - UtskottsniajoritetenviU ha en översyn av spörsmålet, men just på den här punkten tar vi avstånd från motionen. Det är väl riktigt, som här sagts, att remissorganen istort sett har varit negativa till motionsyrkandena. Det är exempelvis rättintressant vad har anfört, nämligen att det finns olägenheter i detförfaringssätt som tillämpas med successiv förnyelse av nämndemän. DONanför att rätlen skall kontrollera att den som utsetts är valbar och se tillatt denne avlägger domared osv. Som en logisk följd av detta menar att omman skulle välja alla nämndemän på en gång skulle dessa göromål koncentreras tillett och samma tillfälle. - Men det finns Ingenting som säger att alla nämndemänär nyvalda. De som en gång avlagt eden behöver inte göra del omigen. harförstorat problemet vid anförandet av sin åsikt. Vi har också tänkt oss vid utskottsbehandlingen att man -vUket en del remissorgan varit positiva till skulle kunna välja hälften avnämndemännen och på så vis få en förnyelse, och vi vUl också attdet skall utredas. Jag har, herr talman, talat med en person som varitnämndeman. Han blev inte omvald med anledning av att det blev ett fyllnadsval.En person valdes på en ny period av .