prot · FV0936 · 1972-12-31 00:00:00 — Visserligen kun mun säga utt det till en del ,genom de s. k. förtida uttagen, finns en möjlighet till individuellavuriutioner. Men de regler som gäller för dessa uttag innebär att det blirväsentligu reduktioner av pensionen liksom att vissa tUläggsförmåner, t. ex.bostadstillägg, ej kan utgä. I utredningsdirektiven framhälles:"Utredningen bör även i övrigt pröva olika möjligheter utt vidureutvecklude regler om rörlig pensionsålder som redun är inbyggdu ipensionssystemet." Lät mig sägu att de nuvarande reglerna ej ärtUlfredsställunde och att en rörlig pensionsålder därför bör ge bättre förmånerän vad som ryms inom gällande bestämmelser. I motionen 973 till årets riksdag har jug och någrumedmotionärer från väckt frägan om sänkt och röriig pensionsålder.Vi har där bl. a. framhållit, som jag också sagt, att den vidgadeförtidspensioneringen innebär förbättringar av pensionssystemet samt att del av de förvärvsurbetunde avtalsvägen fått en sänkning av pensionsålderntill 65 är. Enligt vår uppfattning är det angeläget att man genom en allmäntsänkt pensionsålder till eliminerar den orättvisa som består i att vissagrupper först vid får fuU pension. Liknande synpunkter framförs ocksä imotionen 990 av i . Vi kan sammanfatta vär uppfattning så att vi vill ha enallmän sänkning av pensionsåldern tUl 65 är och möjlighet till individuellavuriutioner genom en ökad rörlighet i frågu om tidpunkt för pensionering, ochvi förmenar utt detta bör vara huvudinnehäUet i ett kommande riksdagsbeslut.Balanspunkten - om jag får säga så - kommer då att ligga vid 65 är i ställetför som vid . Vi hade en debatt i denna fråga i samband medbehandlingen av socialförsäkringsutskottets betänkande nr 1971. I ettsärskilt yttrande, som av folkpartirepresentanterna i utskottet fogades tilldetta betänkande, sude vi: "Vi utgår från att riksdugen föreläggs förslagtill förändring av pensionssystemet under innevarande mandatperiod. Vi finnerdärför ej uniedning utt begäru några tilläggsdirektiv för det i detta lägepågående utredningsurbetet." I debatten frumhölls också UV ledumöter iutredningen den uppfuttningen utt just dennu riksdag -alltså den nu valdariksdagen - bör fä tillfälle att pröva den här frågan. Till det utskottsbetänkande som behandlas har vifolkpartirepresentanter i utskottet fogat en reservation, nr 3, där vihemställer "att med bifall till motionen 1972:973 och medanledning av motionerna 1972:58 och 1972:990 hos Kungl. Maj:t begär förslag -om möjligt till 1973 års riksdag - om en tiU sänkt pensionsålder medförbättrude möjligheter till individuella variationer". Det är ett fullföljandeuv vår ståndpunkt frän , fastän vi i är har preciserat den mera i form UVen reservation med uniedning uv de motioner som vi väckt frän folkpartihåll idennu frågu. Jag ber att ytterligare fä understryka att just den här Sänkt pensionsålder m. m. Nr 36 vägen sänkningen till ochmöjligheter till individuella variationer den '' " ' ''®'' ' '' " °'-'- ' orättvisa sområder för många 8 mars1972 ° " " pensionsålder på 67är och dessutom ge en ökud möjlighet till ;-------- :------- -------------------------------------------------- vulfrihet och variationer. Jag ber utt med det unfördu få yrkubifall tUl reservutionen 3. I dettu anförande instämde herrHamrin (fp) och fröken (). i (vpk); Kravet om en sänkning av den allmännapensionsåldern kvarstår alltjämt efter aUu år och riksdugsbehandlingar. Dennuvarande åldersgränsen, , fastställdes helt godtyckligt, då ju denallmänna rösträtten ännu inte vur genomförd. Frägun hur sedun dess behundlutsav urbeturrörelsen på många sätt, inte minst på fuckliga kongresser ochavdelningsmöten. Det går inte att ta miste på att en stark och växundelöntagaropinion ställt kravet om en lagstiftad sänkning avpensionsåldern som en av de ungelägnuste reformernu. Trots ett fyru decennierlångt sociuldemokrutiskt regerings-innehuv hur dettu från urbetarrörelsens sidasett så viktiga jämlikhetskrav inte blivit tillgodosett. Den behandling som frågan om en sänkning av den allmännapensionsåldern rönt är ett mönster av undanglidningar, skapande av skenmotsättningar,och senast skjutande genom en utredning med oklara direktiv.Tidigare hur det sugts i ett utskottsbetänkunde utt reformen kommer men utt munmåste invänta samhällsresurser. När saken sedan ställdes på sin spets sadesfrån regeringshåll att det enbart var opportunism och överbudstuktik utt begärusänkning uv pensionsåldern och utt det kruvet stod i motsättning till enförbättring uv standarden pä utgående pensioner. Mun menade tydligen att detfanns en fixerad mängd penningtillgångar avsedda för pensionsändamäl och att ennödvändig förbättring av folkpensionen omöjliggjorde en sänkning avpensionsåldern eller tvärtom. Det skall alltså dä vara folkpensionärer ifrontställning mot strax blivande sådunu! Det är en, som jug tycker, alldelesfantastisk motivering, allra helst för att komma frän ett parti som så ofta tarslagorden jämlikhet, reformviHa, tryggad ålderdom och Husare framtid med i sinpropaganda. På de senare åren har dock socialdemokratemas talesmän iriksdagen intagit en mer positiv attityd. Lät mig citera vad min utskottskollega sade när hun urgumenterude vid första kammarens behandling av denna frågu 1969. Det gjorde jug visserligen ocksä vid pensionsfrågans behandling, men jag tycker att det så klart uttrycker vad som av mänga måste uppfattas som en svängning hos socialdemokratin och säkert ingav hopp inom arbetarrörelsens organisa tioner om en snur lösning av en gummul kump- och jämlikhetsfråga. yttrade vid nämnda tillfälle: "I sak tycker jag det är en skral social ingenjörskonst att låta en sänkning av den allmänna pensionsåldern vänta ytterligare. Den borde ha en toppplacering på listan 78 för jämlikhetsreformer." fortsutte i samma anförande: "För egendel finner jag att en snar reform pä detta område är sä ungelägen utt jugegentligen inte har plats för nägot anstånd, som inte är av tvingande natur.Det finns nämligen inget skäl för att somliga medborgare även fortsättningsvis,efter alla årtionden av orättvis behandling i vårt rika samhälle, skall bäraett särskilt unsvur för produktionen och sumhällsekonomin genom attsärbehandlas i pensionshänseende. Det förhällandet har vi haft länge nog, ochdet borde stå en ända upp i halsen att fortsätta med en sådan ordning." Dä är vi alltså framme vid utt regeringspartiet har ändratståndpunkt, ty mun fär väl förutsättu utt ledumöter som ochTorsten företräder regeringspurtiets ståndpunkt. Då återstår frågun om resurser. I praktiken är det välinte så att plötsligt upptäcker att det finns "penguröver" till en sädan reform. Skulle behandlingen gå till på sådant sätthude det säkerligen sett bedrövligt ut pä det sociala reformarbetets område.Ofta har en sädan uppskovslinje tillämpats, inte minst på pensionssidan, mendet avgörande är ju den politisku viHun utt genomföra en reform; därefterskapar man resurser. Och i den citerade debatten sade att hantrodde vi aldrig fär uppleva en sädun situation, att vi helt plötsligt en dagkonstaterar att vi fått pengar över för att kunna sänka pensionsåldern. Vad har det nu blivit av arbetarrörelsens hopp om en snarlagstiftad sänkning av den allmänna pensionsåldern? Jo, det har blivit enutredning - den s. k. pensionsålderskommittén. Finns det något mer utsökt sättutt reta en gammal utsliten urbetare, som är i behov avpensionering, än utt sätta i gäng en utredning om huruvida det egentligenföreligger nägot behov? Utredningen tillsattes och räknar med utthällu pä hela 1972. Beträffande de krav om utredning som framfördes i riksdagen1969 sades det att nägra omständliga utredningar alls inte behövdes. skrev i sitt utlåtande nr 20: "När tUlgängligu resursermedger en sådun reform, kan en utredning av de lagstiftningsfrågor som hängersamman därmed med all sannolikhet kluras UV pä förhällundevis . "Utskottets tulesmun i andra kammuren den gängen, , uttalade sigännu mer i klartext och sude: "Ja, vad är det egentligen som skallutredas? Det är väl i stort sett de lagtekniska frågorna, och även om de ärganska många, tror jag inte utt en sådun utredning behöver ta så - denkanske kan bli klar pä eller så." Det blev ulltså ingenting av med en snabb utredning ochett snabbt beslut om sänkning av pensionsåldern. Men ännu värre är, attutredningsdirektiven är så utformade att mun kun misstänku utt utredningeninte kommer med något konkret förslag om sänkning av pensionsåldern till 65 år.1 utredningsuppdraget ingår en rad utvidgade problemstäUningar, och sä längekommittén är sysselsatt med ulla dessa frågor skall alltså kraven om sänkt pensionsåldertystas ned med de i parlamentariska sammanhang så vanliga hänvisningarna utt"utredning pågår". En av de frågor som kommittén skall arbeta med är den omuttag av pension . Här hude mun väntat sig att en sänkning av denallmänna Sänkt pensionsålder m. m. Sänkt pensionsålder m. m. pensionsåldernskulle innebära utt möjligheternu till förtida pension flyttas ned i ålder sommotsvarar sänkningen och att de försäkringsmatematiska aspekterna redan ärtillräckligt utredda. Det förefuller inte så, om man läser föHande förpensionsälderskommittén riktningsgivande synpunkt i utredningsdirektiven:"Principen är utt värdet uv de sammun-lagda pensionsbelopp som denförsäkrade uppbär i sin livtid skull bli desumma oberoende av när han börjar taut sin pension." Men så är det ju , och av helt avgörande betydelseär naturligtvis vilken pensionsålder man utgår ifrån. Det förefaller som om mantänker behålla åldersgränsen , dvs. Vidare har utredningen att väga angelägenheten av ensänkning av pensionsåldern mot undru reformönskemål och belysu för- ochnackdelar av en sådan sänkning frän såväl den enskUdes som sumhällets synpunkt.Utredningen skall alltså syssla med ekonomiska avvägningsfrågor som man 1969sade sig inte behöva utreda ytterligure; de är, menude man sak. Det sägs också i direktiven utt man förutom de resursersom går ät till en sänkning av pensionsåldern skall beuktu detproduktionsbortfull som uppstår. Det förefuller mig cyniskt. Det skuUe alltsåbli en samhällsförlust om man inte tvingade utslitna och i tungt arbetesysselsatta 65- och 66-äringar att pina sig upp till gränsen 67 är. Om utredningen skulle.stanna för det alternativ sominnebär en ullmän sänkning uv pensionsåldern, bör omfuttningen av och tuktenför genomförandet av reformen ocksä prövas, heter det vidure. Här ur alltsåytterligare en formulering som tyder på att arbetarna kommer att bli lurade påatt få detta gamla rättvisekrav genomfört. kommer jag tiU det som jag förmodar att kommitténsföreträdare kommer att krypa bukom, nämligen LO:s överenskommelse med SAF om enpensionsförsäkring kallad STP 1. Enligt denna är det möjligt att gä i pensionvid i stäUet . En unnun del, STP 2, ligger ovanpå folkpensionenoch ATP efter det utt man fyllt 67 är. STP-systemet träder i kraft den 1 juli1973 men slår inte igenom för 65-åringar förrän . Det finns ocksåandra svagheter i överenskommelsen. Enligt beräkningar kommerLO-SAF-överenskommelsen att beröra av samtligafolkpensionärer. Av dettakan man dra föHande slutsatser. Överenskommelsenhar inte löst frågan om en lägre pensionsålder för alla, vare sig för iförvärvsarbete sysselsatta eUer för exempelvis en stor del av kvinnoma, som pägrund uv sysselsättningsläget inte kommit ut i produktionslivet och därför inteomfattas av pensionsuppgörelsen. LO-SAF-överenskommelsenhur visut att företagen kan förmås att finansiellt bidra även tillpensioneringen av andra löntagare än tjänstemän. En lagfäst sänkning avpensionsåldern skulle alltså inte behöva belasta enbart de enskildaskattebetalarna. Tjänstemännen skaffade sig bättrepensionsförmåner än vad lagstiftningen ger. Varför har inteLandsorganisationen gjort det för sina medlemmar förrän alldeles ?Orättvisan att den grupp som har de tyngsta, smutsigaste och sämsta jobbenockså skall ha den högsta pensionsåldern kommer att bestå ändatill 1975, ett förhållandesom, för att tala med , står en ända upp i Nr 36 halsen. Beror det på att LO har en svag ledning som inte tidigare Onsdagenden utnyttjat organisationens styrka? Jag tror inte det; snurure hur munfrån g _<, 1979 det hålletförväntat sig en lagstiftning, eller åtminstone har man lugnat-------- sinamedlemmur med dettu och med tul om "fucklig politisk sumverkun".Sankt pensions-Man mäste fråga sig om regeringen över huvud taget tänkt sig enataer m. m. lagstiftning. Statsminister lovade visserligen i den senustevulrörelsen att en sänkning av den allmänna pensionsåldern skuUe varagenomförd före denna riksdagsperiods utgång, förhoppningsvis 1973, vilket ocksåanfördes av utskottet i samband med att liknande motioneravstyrktes. Hur ligger det till med den saken? Skall det löftet betraktas somvalfläsk? kommunisterna har ytterligareen motion angående pensionsåldern som behandlas under denna punkt, 1 dennakräver vi en sänkning av pensionsåldern för gruvarbetare till och enskyndsum utredning uv frägun vilku övrigu urbetstagare i tunga, hälsofarligaoch pressande arbeten som bör pensioneras vid samma ålder. Det är ytterligaretvå talare från mitt parti som kommer utt närmure beröru dessa frågor, så jugtänker buru helt kort sägu nägra ord om det senare yrkandet. Det är en märklig uppdelning uv pensionsåldern vi hur häri lundet. Hur man ett fysiskt lätt och i övrigt intressant arbete så har manockså den lägsta pensionsåldern. De som har de tunga, farliga, smutsiga och iövrigt påfrestande jobben och som dessutom oftu är utslitnu längt förepensionsäldem hur längst till den. Alltså en motsutt ordning mot vud somrätteligen, åtminstone ur urbetarklassens synvinkel, borde varu förhällundet,I vissu länder, som i övrigu summunhung brukar hårt kritiseras, har man lyckatslösa denna elementära jämlikhetsfråga för länge sedun. Där får en gruvarbetarepension vid , och urbeture i undru tungu yrken fär pension i en stigundeskulu upp till 60 är, beroende på hur besvärligt arbete mun har. Jag hararbetat i byggsvängen här i hela mitt vuxnu liv, ändu tills jug blevinvuld i den här försumlingen. vur jug lugbas och hude bl, u, tilluppgift att medverka vid anställningen av urbetare. Det vur vurje gång enskakande upplevelse att se äldre kamruter kommu och söku urbete, nedslitnu uvalltför många års hårt arbete och med mössan i hand. Fanns det lämpligt arbete,sä tog jag givetvis in en sådan äldre kamrat, men alltför ofta saknades detsådant. Varie moment är krävande och det skulle vura människoplågeri att sättain dem på många av arbetsuppgifterna. Det är för mig, kommen frän arbetslivet, väldigtstötande att folk i denna kammare, som själva har sin pensionsfråga löst, är sänegativa till att de människor pä arbetsplatserna som har det största behovetskall fä samma förmän. LO-funktionärer får en index- och standardtryggadpension vid 60 är. Det är i och för sig bra och välförtjänt, förutsatt att dekämpar för att medlemmarna skall fä samma förmän. En jämförelse mellanarbetarnas pensionsvillkor och kommunala förtroendemäns, riksdagsmäns ochfuckföreningsfunktionurers ur rättvisesynpunkt är så kuta-stroful utt jugkunske bör bespuru kummarledamöterna denna prövning. Tillargumenteringen om avslag på vår motion vill jag framhålla att det Sänkt pensionsålder m. m. ärmärkligt att man pekar pä utt det kun uppstå orättvisor mellun oliku yrken vidbedömningen av tidigare pensionering. Man säger aUtsä att det kan uppstå vissusmärre orättvisor och låter därmed en uv de störstu orättvisorna bestå i sinhelhet. Påpekandet att det borde lösas avtalsvägen visar att det måste en heltannan facklig politik till, så att arbetarna kan fä lika bra pensionsförmånersom sina politiskt förtroendevalda och anställda funktionärer. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tUlreservationerna 1 och 4 i sociulförsäkringsutskottets betänkunde nr 4 är 1972. HerrFREDRIKSSON (s): Det är, som i Vikmanshyttantidigure hur päpekut, riktigt utt har kört med förslaget om entill 60 är sänkt pensionsålder . Vi känner igen det fränmotioner senast förru året, dä vi hude en lång debatt i denna kummure i denfrågan. Trots att vi hade en läng debatt dä, är det tydligt att vi fär hälla påen stund ocksä, och jug signulerur utt jug nog fär hållu pä som står ungivnu. Jag har själv tänkt mig , men det ärinte så säkert att det räcker till med hänsyn till allt vad som har sagts i dagi den här frägan. motionerade förru året och motionerar i ärocksä, men det är en intressant nyansskillnad mellun den motion som väckts i åroch förru årets motion. Dä föreslog mun ju helt frunkt att riksdugen skullefutta beslut om att folkpensionsåldern skulle sänkas till redan från den1 . Men hur mun fränfallit kravet om ett bestämt dutum närreformen skull trädu i kraft, och mun föreslår utt skull uttulu sigför utt pensionsålderskommittén skall ha till målsättning att sänkapensionsåldern till 65 är och att den frägan skall utredas med förtur. I motionen frän vänsterpurtiet kommunisternu är yrkundet likurtutdet yrkunde som partiet hude . 1 denna motion krävs en lagändring medden innebörden utt pensionsåldern skull sänkus frän den 1 januuri 1973. I är föreligger ocksä till skillnud frän förru året ettpar motioner frän enskilda folkpurtiledumöter. Dessa motioner går i sammariktning som övriga motioner. I folkpartireservutionen - om jug nu med tulmunnenstillåtelse först får sägu någru ord om den reservationen begärs ett förslagom möjligt till riksdag om en sänkning av pensionsåldern till 65 år.Mun har alltså tillfogat orden "om möjligt". Jag skulle viHu kulladet typiskt folkpartistiskt. Utskottsmajoriteten tror inte att det är möjligt och jagtror inte heller att det skulle varu klokt uv riksdugen att begära uvutredningen utt den skull vura klar att lämna ett förslag i sädan tid attriksdagen kan fatta ett beslut . Vi vet att utredningen har ettomfattande och besväriigt arbete. Det har tidigare från dennu tulurstolciteruts ur utredningsdirektiven, och det har talats om vilka uppgifterutredningen hur, så jug behöver inte ingå pä dettu. Jug vill buru säga att detsäkerligen tar sin tid utt genomlysu uUu de problem som utredningen enligt direktivenhur sig förelugdu. Sedun skull försluget remissbehundlus innun propositionenkun skrivus och även dettu tar sin tid, såvida inte folkpartireservanternu numenur utt mun helt enkelt skull struntu i utredningen och inte avvakta dessförslag. Men jug har fattat det så att det inte är detta mun menur frånfolkpurtihåll, utun utt utredningen bör ha möjlighet att urbetu så snubbt uttden kun frumläggu ett förslug till riksdug. Jug tror dock, som sugt,utt detta inte är genomförbart. Menar mun verkligen utt utredningen skull läggufrum ett delförslug om sänkt pensionsålder, hur man ju frångått sittställningstagande frän . Då framhöll representant iutskottet, , i ett par, som jag tyckte, utmärkta anföranden att manborde avvakta slutresultatet av utredningens arbete. Jag tror mig också minnasatt hun uttryckte den förhoppningen utt det eventuellt skulle vuru möjligt uttfrumläggu ett förslug till riksdug. Om mun skull föru en seriös debutt i dettu ärende, kommerman absolut inte ifrån.kostnudsfrågun, ulltså tillgången på resurser i dettulund. Vi vet alla utt dennu reform är kostnudskrävunde, och utskottsmajoritetentycker utt det är riktigt utt mun då mun lägger frum ett förslug som är mycketkostnudskrävunde bör hu klart för sig hur finansieringen skull ske. Jug huringenting att erinru mot utt mun från oliku häll lägger frum förslug om ensänkning uv pensionsåldern i princip är det nuturligtvis i och för sigriktigt men jug skulle få större respekt för dem som lägger frum dylikuförslug, om de dä ocksä påpekude utt förslugets genomförunde kostur pengur. Ättpåstå utt en sänkning skulle vuru sä lätt utt genomföru som iStockholm och i Vikmanshyttun har velut påskinu, tycker jug intehör hemmu i en seriös debutt. i Vikmunshyttun har inte berörtkostnadsfrågan. har inte heller berört den frägun vare sig imotionen eller i den här talarstolen. Det är därför litet svårt att säga vilkenmedverkan frän det hållet finunsministern skulle få i den tunktu situutionen.All erfarenhet och vi hur gunsku lång erfurenhet i dennu försumling - sägeross emellertid att det är mycket lätt utt föreslå populära kostnadskrävandereformer men att förslag till hur finansieringsfrågorna skall ordnas sittermycket längt inne. Det är inte lika populärt och röstfångande att föreslåskattehöjningar som utt föreslå reformer. Både i Vikmunshyttun och iStockholm, och kunske också i , framhöll som ett argument -och det verkur fuktiskt som om det vore ett huvudargument attfolkpensionsäl-dern inte har sänkts sedun år 19 14. Att så inte hur gjorts är ioch för sig riktigt, men lät mig, herr tulmun, helt stillsumt erinra om att detpä det sociala fältet hur skett mycket sedun 1914, vilket iVikmanshyttan ocksä erkände. a. har levnadsåldern ökut mycket kruftigtsedun dess. Medelåldern för befolkning var förkvinnorna 59,29 är och för männen . Den är 1970 förkvinnorna och för männen . Levnadsåldern har alltså för kvinnorna ökat med nästun 18 är och för munnen med åtskUligt över 15år. Dettu säger väl något om hälsotillståndet blund lundets befolkning. De somnu uppnår pensionsål- Sänkt pensionsålder m. m. Sänkt pensionsålder m. m. dern leverulltså åtskilligt längre och är betydligt friskure än motsvurunde grupper 1913eller 1914. Det innebär utt mun, om man vill vända på det helu, kan säga att virealiter hur fått en sänkt pensionsålder därför utt människornu sedun de hurgjort sin insuts i urbetslivet kan njuta sitt otium under åtskilligt längre tidnu än vud de som pensionerudes 1913 kunde göru. Men dettu kanske inte är detullru viktiguste. Det väsentligu är, såvitt jug kun se, den relutivt snubbuökning uv pensionsbeloppen som hur skett sedun dess. Den suken förbiser mandock när man försöker belysa hur långsamt utvecklingen hur gätt på dettuområde. Det är gunsku frestunde utt upprepu vad beslutegentligen innebar. tyckte att reformen hade stor betydelse även om han kanske unvände ett annat uttryck men att beloppen inte vur storu.År 1965 skulle reform vara fullt genomförd, och dä skulle pensionenuppgå tiU för män. Kvinnorna var inte lika mycket värda; deskuUe få . Reformen skulle, fullt utbyggd, kosta 38 miHonerkronor, varuv staten skulle bidra med 28,5 miHoner. vet vi alla att utvecklingen tack vare densociuldemokrutiska välfärdspolitiken hur tugit en helt unnun riktning. rörman sig med helt andra siffror, beloppsmässigt för den enskilde ochkostnadsmässigt för sumhället. har den allmännapensioneringen genomgått en utomordentHgt kruftig utveckling, och de årligubetalningarna har ökat i takt därmed. Enligt den budget som träder i kruftbetulus ut över 10 mlHurder kronor i pensioner. Vud jug vill fä frum med dettu är utt suken gäller vilketsätt man väHer för utt tu ut föreliggunde möjligheter till standardökningar. Såväl utskottets vice ordförunde som iStockholm hur ställt frägun vurför en sänkning uv pensionsåldern inte tidiguregenomförts. Jug tror utt det finns ett svar pä den frägan. Det beror pä valt en förkortning uv urbetstiden, en ökud fritid genom längre semesteroch framför ullt godu pensioner i stället för en sänkning uv pensionsåldern.Jug tycker utt dettu är riktigt. Vi lever ändå i en krass värld, där man intekan få ulltsummuns pä en gäng, och då hur svensk fuckförenings-ochurbeturrörelse vult utt gå denna väg. Det rör sig här säkeriigen om en godbedömning, för det kan inte ligga så stort värde i utt gä i pension tidigt, ominte pensionsbeloppen är sådunu utt de åtminstone täcker vud som brukur kulluslivets nödtorft. Jug är väl medveten om utt vud jag kommer att säga nukanske blir en upprepning uv vad jug sade i förra årets debatt, men det är inteså lätt att hitta nya tema när man skall diskuteru summu suker fleru gånger. Vi har ett pensionssystem, som inte är fullt utbyggt.ATP-reformen trädde i kruft 1960, och mun böriude utt betala uttilläggspensioner i blygsam omfuttning .