prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — Och jug förutsätter, , utt ni menar vud ni skriviti motionen, eftersom ni tUl ullu delur stöttut den i reservutionen. Sedun undrar varifrån jag har fått attdessa pengar på något sätt skulle särskUjas och vara undantagna gängsekreditrestriktioner. Jo, , det har jag också tagit från summumotion. Där säger mun nämligen: "Dessu medel bör sedun i kreditinstitutensärskiHus från unnunkreditgivning och icke påverku beräkningen av kussukvoter eller vuruunderkustude undru speciellu restriktioner." Menur ni inte vud ni säger i dennu motion som ni hur föHtupp i reservutionen? Jug är nuturligtvis tucksum om säger utt"vi menar det inte, vi menar något annut", men jag vill gärna vetavad ni egentligen menar. tyckte att det var ett rätt onödigtelefantinhopp som jag gjorde i debatten på dennu punkt. Jug skulle viHa frågaherr vem som egentligen gör det största elefantinhoppet, hun eller jug Sedun talur mun varmt för de små företagen. Jag tyckervisst att vi skull vurnu om både de små och de medelstoru företugen och hjälpudem på ullu sätt. Så pekur mun på den mycket lågu procentsiffrun som gäller föråterlån från tredje pensionsfonden. Jug är medveten om utt det är mycket lågåterlånegrud från den fonden. Men jug hur förgäves sökt få ett klart svur påvud unledningen kun vuru till dettu. Mun hur ju summa möjlighet där som allaandra, och mun kun återlånu ned till en så låg summu som , ommun hur inbetulut i uvgift den dubblu summun, ulltså . Det kunmöjligen bero på utt kreditvärdigheten hos en del uv dessu företug inte är vudbunkerna anser utt den borde vara. Det är den enda förklaring jag över huvudtaget kan få tUl detta. anser för att återgå tUl honom uttutskottet över huvud tuget inte sugt något om det nyu och ulternutivu förslugsom hun i sin motion hur fört in i denna debatt. Vi menar att eftersom heludennu frågu är föremål för kupitulmurknadsutredningens undersökning ochutredning och när mun där håller på utt övervägu densummu bör man få lov utt ilugn och ro tittu på den. Vi vill inte göru drustisku ändringar här utan uttvetu konsekvensernu uv dem, och dettu får utredningen först kurtläggu. Ja, mitt inhopp , vägeronekHgen tyngst vUket system man än mäter med. Jag accepterar vad herrBengtsson sade om sitt tyckande i fräga om de nya tankar jag infört i minmotion, men varför säger inte ett enda ord om de förlängdaamorteringstiderna som vi har påyrkat i motionen 572? i Glömminge (c): Jag tycker inte attherr i behöver dramatisera motionen 1318. Där och i vårreservation begärsju utredning och förslug, och vi hur skrivit uttmotionärernus uppslug fördänur beuktunde. Men vi vet ullu utt om det bhr enutredning med anledning av en motion får man avvakta och se vUket förslagutredningen kommer med. Jag tycker inte man skaU dramatisera det här så mycketsom har gjort, men han finner väl ett visst nöje i det. HerrBENGTSSON i (s): TiU vUl jag säga att de förlängdaamorteringstiderna som han talat om i sin motion inte innebär någon nyhet föråret. De har diskuterats här åtskUligu gånger tidigure, och vi har förutsattatt kapitalmarknadsutredningenkommer att se över även den här delen av äterlånen. Därför har vi inte ägnatnågon särskild uppmärksamhet ät den frågan. Sedan sade utt huns unförunde i ullu uvseendenväger tyngst. Det är möjligt utt det väger tyngst i kilo, men jug bestrider attdet gör det i undru hänseenden. Överiäggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifull till 1 ;o) utskottetshemställun, 2;o) reservutionen nr 1 u uv i Glömminge m. fl.,3;o) reservutionen nr 1 b uv herrur RegnéU och Clurkson samt 4;o) utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifuU till motionen nr 572uv herrur Ännerås och , och förklurudes den förstnämndu propositionen vuramed övervägunde ju besvarad. Då i Glömminge begärde votering,upptogs för bestämmande av kontruproposition i huvudvoteringen de återståendepropositionerna, av vilku den under 2;o) ungivnu förklarades ha flertuletsmening för sig. Sedun begärt votering, upptogs för bestämmunde uvkontruproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o) och 4;o), uv vilku den under 3:o) ungivnuförklurudes hu flertulets mening för sig. I följd däruv blev dennuvoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill utt kummuren till kontruproposition ihuvudvoteringen ungående näringsutskottets hemställun i betänkundet nr 12punkten 1 untur reseivutionen nr 1 u uv i Glömminge m. fl.röstar ja, den det ej vill röstur nej. Vinner nejhar kummuren tUl kontruproposition i nämndu votering untugit reservutionen nr 1b uv herrur RegnéU och Clurkson. Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr RegnéU begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparut.Denna omröstning gav födande resultat; I enlighet härmed blev föHundevoteringsproposition för huvudvoteringen uppläst och godkänd: Den som vUl utt kummaren bifuller näringsutskottets hemställun i betänkundetnr 12 punkten 1 röstur ju, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservutionen nr 1 u uv i Vid omröstning genom uppresning förklurudes flertalet uvkummurens ledumöter hur röstut för ju-propositionen. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut. Dennu omröstning gavföHande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1334 uv , och förklurudes den förrupropositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 2 uv m. fl., och förklurudes denförru propositionen vura med övervägande ju besvurud. Sedun iGlömminge begärt votering upplästes och godkändes födunde voteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuller näringsutskottets hemställun i betänkundetnr 12 punkten 3 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhar kammaren bifullit reservutionen nr 2 uv m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Däherr Böriesson i Glömminge begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsuppurut. Denna omröstning gav föHunde resultut: Ju - 133Nej - 124 Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen varu med övervägunde ja besvurud; Sedanherr i Glömminge begärt votering upplästes och godkändes födandevoteringsproposition; Den som vill att kummuren bifuller näringsutskottets hemställun i betänkandetnr 12 punkten 4 röstur ju, den det ejvUl röstur nej. Vinner nejhur kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter hur röstut för ju-propositionen. Då iGlömminge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennuomröstning guv föHande resultut: 5 protokoll 1972. Mindre och medelstora företag § 24Mindre och medelstora företag Föredrogs näringsutskottetsbetänkunde nr 13 i uniedning av motioner angående mindre och medelstoraföretug. I dettu betänkunde behundludes motionen 1972:45 uv i m. fl. (fp)vuri hemställts att i skrivelse till Kungl. Muj:t begärde utt enöversyn UV de mindre företugens lånemöjligheter till investeringar ilångsiktigu murknudsföringsuktiviteter företogs och utt sådunu investeringurlikställdes med investeringur i produktionsmedel, motionen 1972:274 uv . (c) vuri hemställts utt hos Kungl. Maj:t skulle unhållu omutredning och förslug om utveckling uv underleveruntörssystemet i näringslivetoch åstudkomman-de av en effektiv förmedlingsverksamhet av arbetsobjekt i syfteutt motverku den rådunde obulansen på arbetsmurknuden, motionen 1972:573 uv . (m) vuri hemställts att riksdugen hos Kungl. Muj:t begärde utt enutredning tUlsuttes med uppgift utt frumläggu förslug till åtgärder syftundetill en förbättring av företagens försörjning med riskkupitul med särskildhänsyn till de mindre och medelstora företagens problem, motionen 1972:576 uv m. fl. (fp), motionen 1972:1310 uv herrBlomkvist m. fl. (s) vuri hemställts utt riksdugen hos Kungl. Muj:t skulleunhällu utt Kungl. Muj;t genom utredningsuppdrug till den av industriministerntillkullude delegutionen för de mindre och medelstoru företugen närmure prövudeförutsättningurnu för lokulisering av ett industriellt utvecklingscentmm iSkaraborgs län, motionen 1972:1313 av i Ulfsbyn m. fl. (c,fp, m), motionen 1972:1336 av m. fl. (s), motionen 1972:1344 uv herrarNilsson i (c) och () vari hemställts utt riksdugen iskrivelse till Kungl. Muj:t skulle unhållu om skyndsum prövning uv och förslugtill sumlude åtgärder för ett effektivure tillvarutugunde uv de mindre ochmedelstoru företugens utvecklingsmöjligheter, särskilt uvseende a) möjligheter tUluvsättningur för investeringur, b) förbättrudkupitulförsörining bl. u. genom ett särskilt finunsierings-institut förriskbärunde kupitul och ökude möjligheter till lån uv AP-medel och frånsärskilt unpassade fonder och institut sumt c) ökude insatserför företagsledurutbildning, forskning och utvecklingsarbete,produktionsrådgivning och murknudsföring, anpassade efter de mindre företugensfömtsättningur och behov. motionen 1972:1357 uv m. fl. (c) vurihemställts utt riksdugen hos Kungl. Muj:t skulle unhållu om utredning ochförslug till ett system med investeringsbidrug i enlighet med vud som unförts imotionen, motionen 1972:1358 uv . (c) vari hemställts att riksdugen hos Kungl. Muj:t skulle unhållu omutredning och förslug om åtgärder i syfte utt stärku den importkonkurrerandehemmaindustrins StabUitet och konkurrensförmåga samt Mindre och medelstora företag motionen1972:1365 av m. fl. (c). 1. utt riksdugenskuUe avslå motionen 1972:1365 ungående översyn UV finunsieringsformernu förmindre och medelstora företag, 2. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:576 ungående ochmedelstoru företag, 3. utt riksdugenskuUe avslå motionen 1972:573 om en utredning rörande företugenskupitulförsörining, 4. utt riksdugenskulle uvslå u) motionen 1972:1344 om åtgärder avseende de mindre ochmedelstora företagens utvecklingsmöjligheter, b) motionen 1972:1358 om åtgärder för att stärka denimportkonkurrerande hemmamarknadsindustrins stabUitet och konkurrensförmåga, 5. att skulleavslå motionen 1972:1357 om ett system med investeringsbidrag tiU nyetableradeföretag m. 6. att riksdagenskulle uvslå motionen 1972:45 ungående mindre och medelstora företagsmöjhgheter att erhålla lån för murknudsföringsuktiviteter, 7. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:1313 ungående murk-nadsföringsfunktionernus roU isamhäHsekonomin, 8. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:274 om utveckling av underleveruntörssystemet inäringslivet, 9. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:1336 om stutligu konsulenter i näringslivsfrägor, 10. att i uniedning av motionen 1972:1310 somsin mening gav Kungl. Muj:t till kännu vad utskottet anfört rörunde dennumotion. 1. beträffunde utredning rörande företagenskapitalförsörjning av herrar Regnéll (m) och Clarkson (m), som ansett uttutskottet under 3 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1972:573 hos Kungl.Maj;t begärde att en utredning tiUsattes med uppgift att frumläggu förslug tillåtgärder syftande tUl en förbättring av företagens försörining med riskkapital,med särskUd hänsyn tiU de mindre och medelstora företagens problem. 5* protokoU 1972. Mindre och medelstora företag 2. beträffande åtgärder avseende de mindre och medelstoraföretagens utvecklingsmöjligheter, m. m. av herrur RegnéU (m), Böriesson i Glömminge(c), i (fp), Gustufsson i (c), i Åtviduberg(fp), () och Clarkson (m), som ansett att utskottet under 4 borthemställa, att med bifull tUl motionernu 1972:1344 och1972:1358 hos Kungl. Muj:t skulle unhålla om skyndsam prövning uv och förslugtill åtgärder för utt befrämju ett effektivure tUlvaratagande av de mindre ochmedelstora företugens utvecklingsmöjligheter och för utt stärku denimportkonkurrerunde hemmumurknudsindustrins stubUitet och konkurrensförmågu, 3. beträffundeinvesteringsbidrag av herrur Böriesson i Glömminge (c), i (fp), Gustufsson i (c) och (), som unsett utt utskottet under 5 bort hemställu, att riksdugen med bifall tUl motionen 1972:1357 hos Kungl.Maj:t skulle unhålla om utredning om och förslag till ett system medinvesteringsbidrug i enlighet med vud reservunternu unfört, 4. beträffundelån för marknadsföringsaktiviteter av herrur i Glömminge (c), i (fp), Gustufsson i (c) och i Åtviduberg (fp), som unsett utt utskottet under 6 bort hemstäUu, utt riksdugen med bifull till motionen 1972:45 hos Kungl.Muj:t begärde en översyn uv de mindre och medelstora företagens möjligheter utterhållu lån för utt finansiera långsiktigu murknudsföringsuktiviteter, 5. beträffundeutveckUng av underleverantörssystemet av herrur Bör jesson i Glömminge (c), i (fp), i (c) och (), som ansett att utskottet under 8 bort hemställu, utt med bifall tillmotionen 1972:274 hos Kungl. Maj:t skulle unhållu om utredning om och förslagtill utveckling av underleverantörssystemet i näringslivet i enlighet med vadreservanterna anfört. HerrREGNÉLL (m); Inte minst för de mindre företagen här ilandet är försörjningen med eget riskvilligt kapital ett stort problem. En radför vårt land utmärkande omständigheter - ett högt löneläge, frånvaron avsubventioner, låga tullar har gjort det nödvändigt för de industriella produktionsföretagenatt få fram riskvilligt kapital för att investera i rationaliseringssyfte. Ätt uppbåda det kapitalet har verkligen inte varit lätt.Efter att ha sjunkit väsentligt äravkastningen på eget kupitul i svenska företag efter bolugsskutt nere ungefärpå obligationsräntans nivå. Det betyder dels att det genereras otillräckligtmed nytt kapitul inom företugen, dels utt de inte kan bjuda attraktiva villkorför tillskott utifrån. FöHden har blivit en starkt ökad lånefinansiering. Ättlåg självfinansiering, motsvarande hög lånefinansiering, minskur förmägun hosföretugen utt ta sig igenom svåru tider förstår vi allu. UV deföretugsnedläggningur som ägt rum under de senuste åren hur sin förkluring iutt egetkupitulet vurit otillräckligt. Särskilt storu problem hur fumUjeföretagen genomintressenternas årliga förmögenhetsskutt och de kruftigu uvbränningurna vidgenerationsskiftena. Här finns det verkligen problem att beakta, något sommotionen 573 av m. fl. fäst uppmärksamheten på. Utskottsmajoritetenvill slå bort motionens krav på utredning genom att hänvisa till pågåendeförhandlingar om ett finansieringsinstitut, som skulle bUdas av staten och banker.Det tillskott till aktiekapitul som kun tänkus komma från ett sådant institutskulle i bulunsräkningurnu vuru likstäUt med unnut uktiekupitul, men irealiteten skulle det komma utt urbetu inom företuget på helt undru vUlkor ännormult riskvUligt kupitul. Hänvisningar till planer på ett sådant institut är alltsåhelt otillräckliga för att säga nej till ett utredningskrav. Vi vet dåligt varvi står, ännu mindre vart vi går. Jag ber,herr talman, utt få yrku bifuU till reservutionen 1. I utskottsbetänkundet behundlas en rud undru motioner,väckta i uvsikt utt förbättru småföretugsumhetens villkor. Den godu meningen ärinte utt tu miste på, men det kun vuru skäl utt höju ett varningens finger. Vadsom i vude enskUt full kun te sig som ett fördeluktigt stöd från det ullmännussidu kan till sin summunlugdu effekt bU ett stängsel - eller en bur skull detvisst nu hetu i det pohtisku språket - som berövur egenföretugen en del uv denrörelsefrihet som i dug är derus styrku. Att styrning och kontroll är ett målsom föresvävur socialdemokraterna också på dettu område frumgår klurt uvresonemunget i motionen 1336, där ett untul sociuldemokrutisku motionärer viUbindu upp företugen genom utt pluceru stutliga konsulter vid länsstyrelsernasplaneringsenheter. Sådana strävanden borde mana till eftertanke hos dem som påalltför mångu punkter kräver ökut sumhällsstöd. Mindre och medelstora företag HerrSJÖNELL (c): Jag skaU i det här anförandet hålla mig tillreservationernu 2 och 3 i förevurunde betänkande, som är gmndade på motionernu1344, 1357 och 1358. Det hur redun i dug men även under frumfurnu år tulutsväldigt mycket och lämnuts mycket detaHer om de mindre företagen och derasmöjligheter att hävdu sig. Det hur krävts från vårt håll och från andra hållinom den icke-sociulistisku oppositionen utt en rud åtgärder skulle vidtus närdet gäller utt förstärku de mindre företugens likviditetssituution, när detgäller utt förbättru derus kreditmöjligheter, när det gäller utbildning ochundru sådunu ting. Och mun kun konstatera, herr talman, att här hur gjorts endel uv positivt slug som vurit ägnut utt gynnu dessu företug. Men det hur ocksågjorts negutivu ting och sutts in negutivu åtgärder, som i mycket hög grud hardrabbat just de mindre företagen. Jag skall inte försöka komma med någon långexempelsamling - det räcker med att erinra om de orimligt hårdakreditrestriktionerna, som ganska upphörde, och den höga räntan, som påett rent diskriminerande sätt träffat just de mindre företugen. Dessu företug har ju stor betydelse. Det har ordats mycketom det, och jag skall inte göru någru upprepningur. Jug vUl buru helt kortnämnu utt för en tredjedel uv industriproduktionen svurur just de mindre ochmedelstoru industriernu. Och när det gäller den utomordentligt viktiga sysselsättningenär det uv dennu sysselsättning som de mindre och medelstoruindustriernu svurar för. Dessa fuktu borde vuru nog för utt mun tillräckligtpositivt skulle uppmärksummu dessu företug och i varie full undviku att vidtaåtgärder som särskilt hårt drabbar dem och som i det långa loppet verkar rentdiskriminerande. Vårt samhällsekonomiska läge är om inte prekärt så dockutsatt. Vi måste kruftigt förbättru vär handelsbuluns och vår bytesbuluns. Denprioritering uv exporten och exportindustrin som sker är helt nödvändig. Menjug vUl betonu - och det är mångu med mig som gör dettu - utt det är minst likuviktigt utt prioriteru den importkonkurrerunde hemmurnurknudsindustrin. Detfinns mångu skäl som tular för det. Jug skull här buru anföra nägra. Den importkonkurrerande hemmamurknudsindustrin bestårnästan uteslutande uv mindre och medelstoru företug. De är uv utomordentligtstor betydelse för sysselsättningspolitiken. De är stryktåligu och flexiblu ochhur visut sig kunnu överlevu svåru päfrestningur på ett häpnudsväckun-de sätt.Men de är inte helt odödligu; ulltför hårdu åtgärder mot dem gör självfalletatt även de förtvivlar och kunske ger upp. De är vidure mycket betydelsefulluför regionulpolitiken och är, som ullu vet, dessutom av mycket stor betydelsenär det gäller de viktiga underleverunsernu tUl vår industri. De fungerur ju imycket stor utsträckning som underleverantörer tUl vår stora exportindustri,som inte skulle kunnu fullgöru sinu viktigu funktioner om mun saknade alla dessaunderleverantörer. Slutligen finns det ännu ett utomordentligt viktigt skäl,som jag tycker kanske för litet har tagits fram i debatten: denimportkonkurrerande hemmamarknadsindustrin och hemmamarknadsindustrin överhuvud taget är helt nödvändig för att vi skall kunna upprätthälla respektenför vår neutralitetspolitik. Det är minst lika viktigt att vår hemmamarknadsindustrikan fungera effektivt som det är att vi har ett starkt mUitärt försvar. Hurmycket vi än talar om ett starkt försvar blir det nämligen detsamma som enmilitär svaghet, om vi låter de hemmamarknadsprodu-cerande industrierna slås uti aUtför stor utsträckning, så att vi under en avspärrning saknar möjligheterutt försöda vårt folk med livsmedel, textilier och andru nödvändigu artUclur. En UV orsukernu till utt de mindre företugen befinner sigi en så svår situution och i ett försämrut konkurrensläge är förutomregeringens misshundel uv dem t. ex. genom alltför hårda kreditrestriktioner,som har drabbat företagen ytterst hårt - det mycket höga kostnadsläget. Manmåste därför skapu förutsättningar för en större effektivitet, som kanneutruliseru det högu kostnudsläget, och detta i sin tur kräver ettåtgärdsprogrum för en rud välkändu frågor, t. ex. kredit- ochkupitulför-sörjning, investeringsförmågu, rationaliseringsmöjligheter,specialisering och förlängning av produktionsserierna, utbildnings- ochrådgivningsfrågor, forskning och utveckling osv. Utskottsmajoritetenär negutiv tUl försluget om ett åtgärdsprogram och tUlförslaget utt mun på det speciellu sätt som sägs i motionen 1344 skull stödjuden importkonkurrerunde hemmumurknudsindustrin. Jug tycker, herr tulmun, uttmujoritetens motivering vUtnur om torftig funtusi när det gäller utt unvisulösningur på dessu storu problem. Utskottet hänvisur buru till delegationen förde mindre och medelstoru företugen -som förvisso är en högst förträffligdelegution; den hur redun visut framfötterna, och jag hoppas att den kommer attgöra det även i fortsättningen. Men det är ulldeles uppenbart utt mun inte kunlassu på den delegutionen hur mänga uppgifter som helst. Den kun ingulundufungera som något slags Mädchen fur allés, ty då blir det summu suk som om munplacerar en kameleont på ett lapptäcke: den spricker. Det måste ulltså, menur jug, finnus underlug för ettbifall lill de krav som vi har frumställt i de motioner där jug står som förstanumn bland undertecknurnu. Vud sedun beträffur uvslugsyrkundet pä motionen 1 357vittnur väl inte det om någon torftig funtusi hos utskottsmujoriteten, utun därfrumkommer det meru ideologisku motsättningur. Även om moderutu sumlingspurtieti det fallet inte har blivit med på mittenpurtiernus reservation förefaller detmig som om motiveringen för utskottsmajoritetens uvslugs-yrkunde på något sättär präglud uv sociuldemokrutiskt tänkunde. Det gär uppenburligen tUlbuku på denideologisku debutten om man i syfte att stmiulera konjunkturen skull unvändugenerellu eller selektivu åtgärder. Vi har i nämndu motion föreslugit generelluåtgärder, t. ex. investeringsbidrug, för utt stimuleru nysturtude företug ochundru utun skuttemässigu överskott att göru uvdrug på. Det är något uv eninnovation - om jug får unvändu det uttrycket i sammanhanget - menutskottsmajoriteten svarar med utt sägu: "En ordning med generelluinvesteringsbidrug, grundude enburt på kriteriet utt vederbörande företag inteuppvisar överskott på sin rörelse, synes kunna medföra olägenheter som inte görsig gällande i summu grud när det är frågu om ett speciuldestinerut stöd. "Det finns anledning utt uppmärksummu det sistu uttrycket. Mun är här ulltsåfångud i föreställningen om de selektivu ätgärdernus överiägsenhet. Vi menurutt om mun inte genom utt sättu in generellu stimulunsåtgurder fårkonjunkturkurvun utt peku uppåt, så kun mun tvingus att ta till selektivuåtgärder för utt söku kluru av en arbetslöshet som delvis uppkommit genom inte satt in just generella åtgärder. Det måste vura en helt bakvändpolitik. Jug tycker utt det är tUlräcklig motivering för reservutionernu, somjag ber utt få yrku bifuU tUl. Mindre och medelstora företag HerrBÖRJESSON i Glömminge (c); Jag skall sägu nägru få ord om reservutionen 5. Den är förunledd uv motion 274 uv m. fl. 1den hemställs om en frumställning till regeringen om förslug ungåendeutveckling uv underleveruntörssystemet och förmedlingsverksamhet på dettuområde för utt stimuleru sysselsättningen på oliku orter och i oliku regionersom hur behov däruv. Underleveruntörssystemet är ju gunsku kruftigt utvecklut,och det kommer väl utt finnus kvur också i frumtiden, som väl är, får mun välsäga. Att leda och kunuliseru de beställningar som de större industrierna Mindre och medelstora företag gör hosmedelstoru och små företug måste nuturligtvis vuru en mycket viktig uppgift.Denna förmedUng skulle som motionärerna frumhäller kunnu ske genomföretugurföreningurnu och genom näringslivets olika branschorgunisutioner. Nuhar utskottet sagt att man inte tror att en sådan förmedling behövs eller skulle vinna något på ett sådant system. Men framgår det avutskottets resonemang utt mun nuturligtvis unser det viktigt utt bestäUningurnatUl underleveruntörer sker så effektivt som möjligt - utt utskottet hur tänktsig något unnat kun man inte sägu.