prot · FV09143 · 1972-12-31 00:00:00 — 5. att 4 kap. 3 §första stycket skulle erhålla av motionärerna angiven lydelse, innebärande attpresumtionsregeln ändrades så att bevisbördan lades på den exproprierande, 6. att 5 kap. 12 §andra stycket skulle erhåUa av motionärerna angiven lydelse, innebärande attutredningsbeslut skulle meddelas endast när domstolen fann detta påkaUat samt 1972:1767 av m. fl. (fp, m) vari hemstäUtsatt övergångsbestämmelserna utformades så, att enligt äldre rätt medgivnaexpropriationstiUstånd skuUe omprövas. 1. beträffande expropriation av kronojord att riksdagenraed avslag å raotionerna 1972:1761 yrkandet 7 och 1972:1765 yrkandet 1 skulleanta 1 kap. 1 § i det vid propositionen 1972:109 fogade förslaget tUlexpropriationslag. 2. beträffandeprinciperna för expropriation för tätbebyggelseändamål (huvudregeln) attrUcsdagen med avslag å motionerna 1972:1761 yrkandet 5 och 1972:1762 yrkandet 1 a, båda såvitt nu var i fråga, godkände vad utskottet anfört i denna del, 3. beträffandetomträttsexpropriation att med avslag å motionerna 1972:1761 yrkandet4, 1972:1765 yrkandet 2 och 1972:1766 yrkandet 2, samtliga såvitt nu var ifråga, godkände vad utskottet anfört i denna del, 4. beträffandeexpropriation för tätbebyggelseändaraål att med avslag å motionerna1972:1761 yrkandena 4 och 5, 1972:1762 yrkandet 1 a, 1972:1765 yrkandet 2 och 1972:1766 yrkandet 2, samtUga såvitt nu var i fråga, skulle anta 2 kap.1 § i förslaget till expropriationslag, 5. beträffandeexpropriation av vanvårdad egendom att raed avslag å raotionen1972:1762 yrkandet 1 e skulle anta 2 kap. 7 § i förslaget tUl expropriationslag, 6. beträffandevärdestegringsexpropriation att med avslag å motionen 1972:1762yrkandet 1 d skuUe anta 2 kap. 11 § i förslaget till expropriationslag, 7. beträffandeförutsättningarna för expropriation av småhus att med avslag åmotionerna 1972:1762 yrkandet 1 b och 1972:1766 yrkandet 1 skuUe anta 2 kap. 12§ första stycket i förslaget till expropriationslag, 8. beträffandemarkägares erbjudna medverkan att skulle avslå motionerna 1972:1761yrkandet 6 och 1972:1762 yrkandet 1 c, 9. beträffandeåterlösen av exproprierad egendom att skulle avslå motionen 1972:1766yrkandet 3, 10. beträffandeexpropriationstUlstånds giltighet att med avslag å motionerna1972:1761 yrkandet 2, 1972:1762 yrkandet 3, 1972:1765 yrkandet 4 och 1972:1766yrkandet 4 skulle anta 3 kap. 6 § i förslaget tiU expropriationslag, 11. beträffandegrunderna för beräkning av expropriationsersättning (presumtionsregeln) attriksdagen med avslag å motionerna 1972:1761 yrkandet 1 och 1972:1762 yrkandet 2godkände vad utskottet i denna del anfört, 12. beträffandebyggnadslovs inverkan på presumtionsregeln att skulle avslå motionen1972:1764, 13. beträffandepresumtionsregelns innehåll att med avslag å motionerna 1972:1763 och1972:1766 yrkandet 5 skulle anta 4 kap. 3 § i förslaget till expropriationslag, 14. beträffandeprocessledning att med avslag å motionerna 1972:1762 yrkandet 4,såvitt nu var i fråga, 1972:1765 yrkandet 3 och 1972:1766 yrkandet 6 skulleanta 5 kap. 12 § andra stycket i förslaget tUl expropriationslag, 15. beträffanderättegångskostnader att raed avslag å motionerna 1972:1761 yrkandet 3och 1972:1762 yrkandet 4, såvitt nu var i fråga, skulle anta 7 kap. 1 § andrastycket till förslaget till expropriationslag, 16. beträffandeäldre bestämmelsers rillämpning på anhängiga ären- Expropriationslag m. m. Expropriationslag nu m. den oraexpropriationstUlstånd att med avslag å raotionerna 1972:1762yrkandet 5 a och 1972:1767 skulle anta punkten 11 i övergångsbestäraraelsernatUl förslaget till expropriationslag, 17. beträffandeövergångsbestämmelserna i övrigt att med avslag å motionen 1972:1762yrkandena 5 b och c skulle anta dessa, 18. beträffandeförslaget tUl expropriationslag i vad det ej omfattades av herastiillan ovanunder 1,47, 10 och 13-17 att skulle anta förslaget, 19. beträffandeövriga lagförslag, sorn fogats tUl propositionen, att skulle antadessa. 1. beträffande expropriationav kronojord av (), fröken (ra), i (c), i (c) och (), som ansett att utskottet under 1 bort herastäUa, att raed förklaring att det tUl propositionen1972:109 fogade förslaget till expropriationslag inte kunnat i oförändrat skickantas - rned bifaU till motionerna 1972:1761 yrkandet 7 och 1972:1765 yrkandet1 för sin del skulle anta I kap. 1 § i förslaget med av reservanternaföreslagen lydelse, 2. beträffandeprinciperna för expropriation för tätbebyggelseända mål (huvudregeln) av fröken (ra) och (), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att raed bifall till motionerna 1972:1761yrkandet 5 och 1972:1762 yrkandet 1 a, båda såvitt nu var i fråga, godkände vadreservanterna anfört i denna del, 3. beträffandetomträttsexpropriation av herrar Grebäck (c) och Tobé (fp), fröken (ra), herrar i (c) och (), i (c) samt (), som ansett att utskottet under 3 bort herastäUa, att raed bifaU till raotionerna 1972:1761yrkandet 4, 1972:1765 yrkandet 2 och 1972:1766 yrkandet 2, samtliga såvitt nuvar i fråga, godkände vad reservanterna anfört i denna del, 4. beträffandeexpropriation för tätbebyggelseändamål av herrar Grebäck (c) och Tobé (fp), fröken (), herrar i (c). (), i (c) särat () som - under förutsättning av bifall till reservationerna 2 och 3 ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med förklaring attpropositionen i denna del inte kunnat oförändrad godtas - för sin del medbifall till motionerna 1972:1761 yrkandena 4 och 5, 1972:1762 yrkandet I a,1972:1765 yrkandet 2 och 1972:1766 yrkandet 2, samtUga såvitt nu var i fråga,skuUe anta 2 kap. I § i förslaget till expropriationslag med av reservanternaföreslagen lydelse. 5.beträffande expropriation av vanvårdad egendom av fröken () och (ra), sora ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att - raed förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad godtas - med bifaU till motionen 1972:1762 yrkandet1 e för sin del skulle anta 2 kap. 7 § i förslaget med av reservanternaföreslagen lydelse. Expropriationslag m. m. 6. beträffandevärdestegringsexpropriation av fröken (ra) och (), som ansett att utskottet imder 6 bort hemställa, att med bifaU till motionen 1972:1762 yrkandet 1d för sin del beslutade a. attej anta 2 kap. 11 § i förslaget tUl expropriationslag, b. attefterföljande paragraf oranurarerades raed hänsyn härtill, 7. beträffande förutsättningar förexpropriation av småhus av (), fröken () samt herrar () och (ra), som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att - med förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad godtas för sin del med bifall tUl raotionerna1972:1762 yrkandet 1 b och 1972:1766 yrkandet I skulle anta 2 kap. 12 § förstastycket i förslaget till expropriationslag raed av reservanterna föreslagenlydelse, 8. beträffande raarkägareserbjudna raedverkan av fröken (ra) och (ra), som ansett att utskottet under 8 bort hemstäUa, att rUcsdagen med bifall tUl motionerna 1972:1761 yrkandet6 och 1972:1762 yrkandet 1 c hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om förslag tillkoraplettering av förslaget tiU expropriationslag i enlighet raed vadreservanterna anfört, 9. beträffande expropriationstUlstånds giltighet a. av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c) och () samt i (c), som ansett att utskottet under10 bort hemstäUa, att med förklaring attpropositionen i denna del inte kunnat oförändrad godtas för sin del dels raedavslag å raotionerna 1972:1761 yrkandet 2 och 1972:1762 yrkandet 3, dels medbifall tiU motionen 1972:1766 yrkandet 4 och i anledning av motionen 1972:1765yrkandet 4 skuUe anta 3 kap. 6 § i förslaget tUl expropriationslag med avreservanterna föreslagen lydelse. b. av fröken () och (), somansett att utskottet under 10 bort hemstäUa, att med förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad godtas - för sin del raed avslag på motionerna1972:1765 yrkandet 4 och 1972:1766 yrkandet 4 samt raed bifaU tiU motionerna1972:1761 yrkandet 2 och 1972:1762 yrkandet 3 skulle anta 3 kap. 6 § iförslaget till expropriationslag med av reservanterna föreslagen lydelse. Expropriationslag m. rru 10. beträffande grunderna för beräkning avexpropriationsersättning (presumtionsregeln) av fröken () och (), som ansett att utskottet under 11 bort heraställa, att med bifaU tUl motionerna 1972:1761 yrkandet1 och 1972:1762 yrkandet 2 godkände vad reservanterna anfört, 11. beträffande presumtionsregelns innehåU a. av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c) och () samt i (c), som ansett att utskottet under 13 bort hemstäUa, att med förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad godtas - för sin del med avslag å motionen 1972:1763och med bifaU tiU motionen 1972:1766 yrkandet 5 skulle anta 4 kap. 3 § iförslaget till expropriationslag med av reservanterna föreslagen lydelse, b. av (vpk), som ansett att utskottet under13 bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:1763 samt raedavslag på raotionen 1972:1766 yrkandet 5 skuUe a. anta4 kap. 3 § i förslaget tUl expropriationslag, b. hos Kungl. Maj:t hemstäUa att vid vårriksdaglades fram förslag tiU ändring av presumtionsregeln i enlighet med vad reservanten anfört, 12. beträffande processledning a. av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c) och () samt fm i , som ansett att utskottet under 14bort hemställa, a. för sin del med förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad godtas - med avslag å motionen 1972:1762 yrkandet 4, såvitt nu var i fråga, och med bifaU rill motionen 1972:1766 yrkandet 6 anta 5 kap. 12 § andra stycket i förslaget tiU expropriationslag med av reservanterna föreslagen lydelse, b. med bifaU tiU motionen 1972:1765 yrkandet 3 ge Kungl.Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört beträffande fastighetsdorastolens pro cessledning, b. av herrar Wennerfors (m) ochAdolfsson (m), som ansett att utskottet under 14 bort hemstäUa, a. att - med förklaring att propositionen idenna del inte kunnat godtas - för sin del med avslag å motionen 1972:1766 yrkandet 6 och raed bifaU tiU motionen 1972:1762 yrkandet 4, såvitt nu var i fråga, beslutade att ej anta 5 kap. 12 § andra stycket i förslaget till expropriationslag, b. att motionen 1972:1765 yrkandet 3 inte föranleddenågon åtgärd. 13. beträffanderättegångskostnader av herrar Wennerfors (m) och (ra), sora ansett att utskottet under 15 bort hemställa, att med förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat godtas - för sin del med bifall tUl motionerna 1972:1761yrkandet 3 och 1972:1762 yrkandet 4, såvitt nu var i fråga, beslutade att ejanta 7 kap. 1 § andra stycket i förslaget tUl expropriationslag, 14. beträffande äldre bestämmelserstillämpning på anhängiga ärenden om expropriationstiUstånd a. av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c) och () samt i (c), sora ansett att utskottet under 16 bort hemstäUa, att med förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad godtas - för sin del raed avslag å raotionen1972:1762 yrkandet 5 a och med bifaU tiU motionen 1972:1767 skulle anta punkten11 i övergångsbestäraraelserna i förslaget tUl expropriationslag med avreservanterna föreslagen lydelse, b. av herrar Wennerfors (m) ochAdolfsson (m) sora - under förutsättning av bifaU tUl reservationen 9 b - ansett att utskottet under 16 bort herastäUa, att raed förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad godtas - för sin del med avslag å motionen 1972:1767och med bifaU tUl motionen 1972:1762 yrkandet 5 a skulle anta punkten 11 i övergångsbestämmelserna i förslaget till expropriationslag med avreservanterna föreslagen lydelse. Expropriationslag m. m. 15. beträffande övergångsbestämraelserna i övrigt iförslaget till expropriationslag av herrar Wennerfors (ra) och (),som under fömtsättning av bifaU tUl reservationerna 4, 6 och 10 - ansett attutskottet under 17 bort hemställa, att med bifaU till raotionen 1972:1762 yrkandena5 b och c skulle a. försin del anta övergångsbestäraraelserna, b. hos Kungl. Maj:t anhålla ora förslag till kompletteringav dessa i enUghet med vad reservanterna anfört. Jag vill börja med att påminna ora den långaoch inträngande debatt vi förde här i kararaaren i anledning avpropositionen ora ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen ochcivUutskottets betänkande i anslutning härtUl. Det finns därför enligt minmening knappast någon anledning att på nytt upprepa argumenteringen från dendebatten . Jag kommer därför i det följande i huvudsak att uppehålla mig vidde viktigare nyheterna i det nya förslaget. betänkande nr 34 behandlar regeringensförslag tUl ny expropriationslag jämte de ändringar i annan lagstiftning sorablir en nödvändig följd av förslaget. Den lagreform, som inleddes ochbeslutades av höstriksdagen 1971 och som innebar ändringar i den nuvarandelagen ora expropriation, fullföljs nu i vad gäller åsterstående avsnitt av Expropriationslag m. m. Sora framgår av propositionen ersätts i den föreslagnalagen den nuvarande lagens uppräkning av ändamål, för vilka expropriation fårske, av mera allmänt hållna bestämraelser. Vidgade möjligheter tUl expropriationföreslås för bl. a. raUjöskydd, frUuftsliv och näringsverksamhet. I vissa hänseenden medför förslaget ökade befogenheter tUlexpropriation för landstingskommun och kommunala förbund. Med tanke på denallmänna samhällsutveckUngen och de krav i fråga om mUjöskydd, frUuftsliv ochnäringslivets utveckling som är och i ännu högre grad kan väntas bli en följdav den komplicerade värld sarahället måste anpassas tUl, måste enligt min meningen sådan utvidgning godtas. Enligt statsrådet uppfattning innebär förslagetockså en förstärkning av rättssäkerhetsgarantierna för enskUda. MotiveringentUl detta påstående anges vara att för att expropriationstUlstånd skall fåmeddelas krävs en uttryckUg lagregel att hänsyn tas tUl vissa motståendeintressen. ExpropriationstUlstånd skall sålunda inte få meddelas omolägenheterna av expropriationen från aUmän och enskUd synpunkt överväger defördelar som kan vinnas genom den. Jag tror att det är klokt att först avvaktahur den nya lagstiftningen kommer att fungera i praktUcen innan man godtarstatsrådets försäkring om att rättssäkerheten för den enskilde förstärks omförslaget går igenora. En annan nyhet i förslaget sora kan förtjäna påpekas är attden införda presumtionsregeln som är tUlämpad videxpropriation i tätbebyggelsefaU skall tUlämpas vid all expropriation. Vid förra höstens behandUng i civUutskottet avpropositionen om ändringar i expropriationslagstiftningen reserverade sigcenter- och folkpartirsprensentanterna mot presumtionsregelns införande ilagstiftningen. Några erfarenheter av hur regeln fungerar i praktikenföreligger ännu icke. Men den har raed sin föreslagna utvidgade tUlärapningblivit föremål för granskning av ett stort antal remissrayndigheter och därvidtUl övervägande del tillstyrkts eller läranats utan erinran. Om presumtionsregelnöver huvud taget skall godtas är det, sora också utskottet frarahåller, enavgjord fördel att ersättningsreglerna vid tvångsinlösen blir enhetliga ochinte beroende av för vUket ändaraål expropriation eller inlösen sker. EnUgtförslaget komraer därför även vid inlösen enligt naturvårdslagen ochbyggnadslagen presumtionsregeln att bli fullt tUl-läraplig .v dessa skäl har vii år icke på denna punkt fullföljt vår reservation från . Vikoramer i stället att raed uppraärksarahet följa hur presurationsregelntillärapas och fungerar i praktiken. Men redan nu har vi kommit tUl den uppfattningen att viden utvidgning av regelns tUlärapning måste själva regeln formuleras om. Enligtvår mening föreligger stora svårigheter när det gäller värdering av t. ex.byggnader att utreda ingångsvärden, som kan ligga tUlbaka i tiden.Ora presumtionsregeln enligt förslaget utvidgas att tiUämpas vid allexpropriation, föreslår vi reservanter i avsikt att rainska svårigheterna förden part som är föremål för expropriation att bevisbördan kastas om och istället läggs på den exproprierande. ÅtskUUga bestämraelser sora rör dorastolsförfarandet iexpropriations-mål föreslås ändrade. Sålunda hoppas föredragande statsrådet attdessa ändringarskall leda tUl en förkortning av handläggningstiden och en begränsning avrättegångskostnaderna. I detta syfte föreslås bl. a. att fastighetsdomstolenskaU besluta om vUken utredning parterna lämpligen bör lägga fram. Läggersakägaren fram annan utredning riskerar han att själv få betala fiolerna. Vid remissbehandlingen mötte förslaget om utredningsbeslutstark kritUc framför aUt från domstolarnas sida. Lagrådet tUlstyrkte dockförslaget, och med tanke på det önskvärda i att rättegångskostnad ochtidsåtgång kan nedbringas anser vi reservanter att institutetsutrednings-beslut får prövas. Men vi vUl också understryka att det urrättsäkerhetssynpunkt är viktigt att beslutet föregås av ingående diskussioneroch förhandlingar med berörda parter. En aktiv processledning får inte innebäraatt sakägarnas rättsläge försämras. Detta var i all korthet några ord om deviktigaste nyheterna i det nya förslaget tUl expropriationslag och däravföranledda reservationer där mitt namn förekommer. Vad beträffar tomträttsexpropriationskall jag inte nu på nytt upprepa argumentationen från förra höstens utförligadebatt på denna punkt utan nöjer mig med att yrka bifaU tUl reservationen 3. Deytterligare reservationer under vUka mitt namn förekommer och som jag ickeberört i mitt anförande kommer att behandlas av andra talare. Innan jag avslutar mitt anförande vUl jag i likhet med vadvi också gör i centermotionen 1765 framhålla värdet i att denna översyn avexpropriationslagstiftningen blivit gjord. Samhällsplaneringen befinner sig förnärvarande i ett expansivt stadium. Den fysiska riksplaneringen innebär attsamhällets raöjligheter att tUlförsäkra sig mark för olika ändamål raåstesäkerställas, men naturligtvis under förutsättning att den enskilde sakägarensberättigade intressen tUlgodoses. Bestämmelser om tvångsinlösen finns spriddapå ett stort antal olika lagar förutom expropriationslagen. Detta härlett tUlatt reglerna varit svåröverskådliga. Vi delar således föredragande statsrådsbedömning i vad avser behovet av en ny expropriationslag. Vi finner det också vararaotiverat att inte nu vidta några genomgripande förändringar beträffandeområden som är föremål för omfattande utredningsarbete. Även om en del av innehållet i förslaget tUl nyexpropriationslag fått en utformning som vi inte finner tUl alla delartUIfredsställande, finns det trots allt anledning att instämraa i lagrådetsuppfattning att genom förslaget den föreliggande lagstiftningsuppgiften löstspå ett förtjänstfullt sätt. Jag ber att få yrka bifall tUl allareservationer i civUutskottets betänkande nr 34 där mitt namn återfinns och iövrigt tUl utskottets hemställan. Expropriationslag rru m. HerrTOBE(fp): hade vi en ingående diskussion omändringar! den gamla expropriationslagen, som förnyats och förändrats mångagånger. Det var huvudsakligen materiella frågor som behandlades. Vi invänderedan dä från vårt håll att en förnyelse av expropriationslagstift- Expropriationslag m. m. ningen varförberedd till årets riksdag, varför man borde ha skjutit på alltsamraans ochtagit upp hela ärendet på en gång. Mot detta invändes att det bara varprocessuella regler som skulle fatställas och att man därför kunde beslutaom det materiella innehållet . behandlar den här propositionen en del materiellaregler, bl. a. beträffande presumtionsregelns utvidgning och en del annatockså. Vi tycker nog fortfarande att raan borde ha slagit ihop ärendena till enbehandling och vi hade helst sett att denna hade kunnat komma undervårriksdagen. När utskottet emellertid nu har fått denna proposition underhöstriksdagen, som utskottet haft att behandla riksplaneringen, hardet varit mycket svårt att hinna sakbehandla ärendet det måste statsrådetförstå. Kanhända fraragår det också att behandhngen inte har varit så noggrannsora man borde ha kunnat vänta sig när det gäller en så viktig lagproposition. Den presurationsregel som jag nämnde är kanske i sak inteså omfattande, raen den innebär den kanske största och viktigaste principiellaändringen i lagen. Det fanns ohka åsikter på denna punkt; sades detatt bara koraraunema skulle få tillämpa denna regel och endast videxpropriation för tätbebyggelse. Sedan föreslogs regeln utvidgad i denlagstiftningsproraemoria som kom från departementet, . Där hette det attden bör kunna användas vid expropriation för stat och kommuner. gäller denall expropriation. Jag har ingen invändning mot denna vidgade tillämpning denbetyder inte särskilt mycket till all expropriation, eftersom regeln ändåfinns, men logiskt sett kan raan inte hålla ihop det hela. Avsikten raedpresumtionsregeln har ju sagts vara att man skall korama till rätta med denoförtjänta markvärdesstegringen, och det är huvudsakligen kommunerna som haråstadkommit att värdet på marken stiger. Man talar om det aUmänna, men raanmenar kommunen. I en del remissuttalanden har t. o. ra. ifrågasatts, om statenskulle kunna använda sig av presumtionsregeln, eftersom staten inte har gjortnågonting för att man har fått högre markvärde i en viss kommun. Enligt dei: nuframlagda lagförslaget skall även en enskild person kunna tillgodogöra sigpresumtionsregeln för att sUppa betala s. k. oförtjänt markvärdesstegring.Logiskt sett hänger detta resonemang inte riktigt ihop, men det raå vara hänt;det kanske inte är så raånga gånger raan har att göra med den saken. Vi talade ganska raycket om rättssäkerhet, menstatsrådet slog ifrån sig och sade att vad vi kalladerättssäkerhet inte var det - han ansåg att vi hade en befängd uppfattning omvad sora var rätt. Den här gången har statsrådet i alla fall sagt ganska mycketom just rättssäkerhet, och det tycker jag är bra. Det har också tagits inregler i lagstiftningen som innebär en förstärkning av rättssäkerheten: hänsynskall tas till motstående intressen, man får vidare inte expropriera omändamålet kan tillgodoses på annat sätt, och möjUghet till frivilUg uppgörelseskall prövas det senare står visserUgen inte i själva lagtexten, men det stårpå flera ställen i motiven. Det utvidgade användandet av presumtionsregeln harinte heller tillbakasyftande verkan. När jag först fick se själva uppläggningen av lagen,undrade jag litet hur den var upprättad. Man hade tidigare den här katalogen i1 § med Man kunde lägga till en punkt då och då. kanskeman gjorde det i litet väl hastig takt. Jag vet inte hur många punkter det blevtill slut, men i varje fall var det omkring ett tjugotal. gör man ett särskilt kapitel och har en paragraf förvarje ändaraål. Man har då fått lov att hålla dessa regler raycket allmänt.Detta har man gjort för att slippa göra förändringar i lagen. Skulle det kommaupp ett nytt ändamål, kan man göra en del tillägg utan att bryta helaparagrafordningen. Vårt samhälle är ju inte statiskt, och skall den här lagenräcka som den gamla lär det bU en del tillägg. Men deparagrafer sora redan står där är raycket aUraänt hållna. Som exempel kan manta grov vanvård av fasrigheten. Jag föreställer mig att de regler sora nugäller jordbruksfastighet och de särskilda regler sora gäller vanvårdadfastighet - numera är de hopslagna och gäller alla fastigheter är utfärdadedärför att man vill disponera det hela så att man kan göra en allraänsaramanfattning och hoppas att detta skall ordnas i samband medtillståndsgivningen. Jag vill understryka att tillståndsniyndigheterna, soranumera inte bara är Kungl. Maj:t utan även annan rayndighet främstlänsstyrelsen här får ett raycket större ansvar . De raåste alltsåbedöma dessa ändamål på ett annat sätt än efter de mer preciserade regler sorafanns i den garala lagen. Man är särskilt intresserad av hur reglerna skalltillämpas när raan vill expropriera för näringsverksamhet. Här kan en enskildför att idka näring få rätt att expropriera konkurrent tillhörig mark raen marksom denne inte har tillfälle att just nu ställa i ordning för sinnäringsverksamhet. Det kan alltså bli mycket känsliga frågor sora skall avgörasdär. En expropriation raeddelas alltså för en viss person.