prot · FV09146 · 1972-12-31 00:00:00 — Trots dessa grundläggande fakta påstårexploateringsmarodörerna, frärast monopolkapitalet, att vad de ämnar företa sigi form av ingrepp i naturen inte koraraer att ge upphov till menliga effekter.Mot detta hävdar jag bestärat att därora vet railjöraarodörerna strängt tagetingenting. Anledningen till att de ingenting vet är att det är först nu soraekosystemforskningen börjat ta form. Vad vi däremot vet är att de ohejdade ochokontrollerade ingreppen i railjön uppenbarat en skräramande obalans inom deekologiska systemen. Så länge vi har en storfinans som kontrollerar ochbestämmer över naturtillgångarna, så länge kommer också misshushållningen medrailjö-och naturtillgångar att fortsätta. Det beror på att dessa ekonomiskakrafter mäter ekonomisk tillväxt inte i vad sora är till gagn för bredafolklager och heller inte i vad sora är till gagn för koramande generationer.Ekonomisk tillväxt för storfinansen mäts i vad som är bra för profiten ochfåtalet aktieägare. Därför avfolkas inte bara hela regioner, utan railjön ochnaturtillgångarna förstörs och förbrukas. Allt fler människor komraer tillklarhet om vilka krafter och vilka intressen som ekonoraiskt styr det härlandet. Ett brutalt exempel av många på hur hänsynslöststorfinansen behandlar vissa regioner är . har begärt att få bygga ut sista oexploaterade älvsträckan iMellanljusnan, belägen inom kommunblock. Målet ligger ivattendomstolen för avgörande. De privata kraftbolagens agerande har visat folket iLjusdalsblocket vilken maktfaktor och vilket hot raot människor och naturvärdenprivatkapitaUsraen utgör. Ljusdalsbefolkningen har också blivit raedveten ora attenbart organiserad karap kan ge fraragång. Aktionsgruppen "RäddaLjusnan" har växtut till en folkrörelse av stort format. Inte mindre än 23 000 människor ärdirekt eller indirekt engagerade i kampen mot storfinansens planer på att roffaåt sig de sista outbyggda forsarna i Mellanljusnan. I tidigare miljökonfUkter av karaktärhar en stor del av lönarbetarna pä konfliktorten reagerat för sysselsättningenoch känt sig tvungna att ge upp railjövärdena. Men den sora känner till hurdessa reaktioner uppstått vet också att människorna upplevt det som att detaktuella sysselsättnings- eller miljöförstörelseprojektet varit det endasysselsättningsalternativ sora stått till buds. Anledningen till att beslutsfattarnapå de högsta nivåerna alltid gett liv åt denna skenbara motsättning har varitatt de inte förmått att skapa några vettiga sysselsättningsobjekt på deaktuella platserna. Med tanke på tidigare sådana konflikter är ställningstagandeti unikt; här har inte storfinans och byråkrater lyckats med att användasysselsättningen sora arguraent för att få igenom sina "skuraraaplaner". I har dels raajoriteten av koraraunfullraäktige, dels majoritet av befolkningen kommit till den slutsatsen att railjön har långtstörre betydelse för deras fraratida sysselsättning än de tillfälliga arbetenen kraftverksutbyggnad skulle ge. Ljusdalsbefolkningen anser med rätta attderas framtid i stället hänger ihop med riksplanering och regionalpoUtik förfolket inte för storfinansen. I och på raånga andra platser är man på det klaramed vad sora hänt med andra kommuner där vattenkraften nu är fullt utbyggd.Varje gång ett nytt kraftverk projekterats har sysselsättning och kommunensutveckling varit argument för exploateringen. Vi vet vad som hänt Jokkmokkskoramun. Vattenkraften är helt utbyggd, men ingen ny industri har tiUkomrait,utan i stället har raan ett ständigt sjunkande befolkningsunderlag. Jag kan instäraraa i redogörelse när detgäller Utvecklingen i . Men låt raig helt kort närana något omden utveckling sora pågår i Ljus'dal. Är 1930 fanns 30 805 invånare i Ljusdalsnuvarande kommunblock. var siffran 27 007, och 1970 var antalet nere i23 540. hade alltså befolkningen minskat med 3 467personer. Det är den största befolkningsrainskning som något koramunblock ilänet kan uppvisa. Huvudorsaken är rationaU-seringen i skogs- och jordbruk. Destora skogsbolagen och bruk har haftstora skogskontor förlagda till . Detsararaa har varit förhållandet medskogsägareföreningen och domänverket. SaratUga har uppträtt på samraa sätt,dvs. flyttat sina förvaltningar till . SJ har lagt ned åtta järnvägsstationer inora koraraunen,och vid de återstående stationerna har det skett stora personalindragningar.Staten har alltså uppträtt på sararaa sätt sora storfinansen - utan hänsyn tillraänniskorna. Staten fortsätter med denna politik. är det domsagans kanslisom skall dras in. Komraer man här att ta hänsyn till befolkningens ochkoraraunens protester? koraraunisterna i har för fleraår sedan i brev till regeringen krävt statliga initiativ i form av en StatUgbasindustri till . Det finns också fackföreningar och andraorganisationer sora har krävt detta. 1 Länsprogram 1970 anför länsstyrel- Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten sen iGävleborgs län att Ljusdalsregionen är synnerUgen lämplig för utbyggnad av ettindustricentrum enligt de riktlinjer som lokaliseringsutredningen föreslagit.Tänker regeringen göra något åt alla de krav sora ställs från Ljusdalsbefolkning? Planerna på att exploatera de sistaoutnyttjade sträckorna av Mellanljusnan har inget saraband raed sysselsättning,inget samband raed ökningen av energiförbrukningen; de är endast betingade avatt storfinansen kan öka sina profiter. Därför säger vänsterpartietkoraraunisterna nej till utbyggnad av MellanUusnan. Vårt krav är och koraraeratt förbh: Staten måste genora en statlig basindustri, uppbyggd raed medel urAP-fonderna, garantera sysselsättningen i komraunblock. Får jag under tio rainuter berätta förkararaarens ärade ledaraöter vad sora kan hända i vårt land när ett politisktparti, därtUl det största oppositionspartiet, på fullt allvar har börjatspekulera i valtaktiska fördelar i djupt allvarliga, samhällsekonomiskt ochpraktiskt svårlösta problem. Ätt jag inte har förhandsanraält raigpå den ordinarie talarlistan koramer jag att förklara i slutet av detta kortainlägg. Trafikpolitik och kommunikationer går sora en röd trådgenora raycket av det sora berör regionalpoUtikens utforraning i fraratiden.Det är naturligt att så sker. Utan några koraraunikationer ingen fraratid varesig i stad eller på landsbygd. Jag har vid så många tillfäUen förut i och iandra sararaanhang beskrivit regeringens och socialderaokratins trafikpolitiskaprograra att jag inte nu skall upprepa det. Vår trafikpoUtik för de närraasteåren ligger fast. Dess huvuddrag är att raed hänsynstagande tUlsarahällsekonomi, regionalpolitik, näringspolitik, miljövärden och trafiksäkerhetåstadkomraa en saraordning av de olika trafikgrenarnas utnyttjande. Vid i försöktepartiet skaffa sig ett trafikpolitiskt prograra. Det fannsför raånga uppfattningar. Alla önskade allt inora trafiken. Någon raöjlighettiU prioritering fanns inte. Något ora hur önskeraålen skulle finansierasnärandes aldrig. Riksstäraman gav förtroenderådet i uppdrag att vidhöstriksdagens start presentera trafikpolitiska program. Något sådant prograra kora inte. I den allraänpolitiskadebatten efter starten i talade omkoraraunikationerna. Det han sade,kan sammanfattas i att allt var bottenlöstelände i fråga om kommunikationerna. Han sade ingenting om pågående aktiviteter. Så fick vi den trafikpolitiska debatten i förett par . Jag efterlyste då nya trafikpoUtiskaprograra. svarade att det fanns ett prograra, men tänkteinte offentliggöra det . Jag fick dock förtroendet att motta ett exemplarav programmet. Sedan jag läst det förstår jag varför t. o. ra. i detlängsta är tveksara ora huruvida raan törs ge offentlighet åt detta, eftersomdet kanske även för finns en yttersta gräns där en tidigareifrågasatt trovärdighet kan bli definitivt avslöjad. trafikpolitiska prograra är en skrift därpartiledningen kapitulerat inför sin riksstärama och nöjt sig med att skriva enönskelista utan gräns, utan prioriteringar, utan ekonomiskt hänsynstagande ja, utan en tanke på att detta skall läsas, begrundas och ligga till grund fören om möjligt seriös debatt om koraraunikationerna inte minst i . Varför skriver ett sådant här program? Hur törsman utmana den allvarligt menande delen av politikerna i ett läge därvisserligen ett i raånga stycken avgörande riksdagsval ligger bara tio månaderfraraåt i tiden men där det även efter valdagen kommer en vardag? Jag vet inte hur många som liksom jag frara till harfått det här prograraraet. Jag har frågat några rik.sdagsmän, raen ingen avdera har ännu sett det. Prograraraet ligger tryckt sedan rainst en raånadtillbaka. Vad är orsaken till att inte presenterat sin önskelista?Varför är talare i den här tvådagarsdebatten så tysta omtrafikpolitiken? är det, såvitt jag har kunnat uppfatta vid ettnågorlunda noggrant lyssnande, av tolv talare endast ochherr i Glörarainge som i två eller tre meningar talat om trafikfrågorna. inlägg i den delen klargör i all sin korthetden önskan om konkretisering av probleraet som bara är mäktigt.Han sade i går: "Jag vill betona att det är angeläget att snabbt vidtaåtgärder på kommunikationssidan för att avståndsproblemen skaU kunnabemästras." Klarare kan det i centertappning inte sägas. Efter 22tiraraars debatt är detta det raest djuplodande kan åstadkomraa.Inte ett ord ora prioritering, inte ett ord ora finansiering. nådde åtminstone längre. Pressad på hur hanville finansiera olika reformer sade han ofta: "Vi får genomföra det närvi får råd." Inte ens så försiktigt uttalade ekonomiska åtaganden törs dennye centerledaren och tillåta sig. Det skuUe ju kunna innebäraatt någon sympatisör genoraskådade bluffen. Jag skall, herr talman, mycket kort, recensera detta trafikpolitiska program, som det genora eninre, tydligt markerad splittring i tycks vara hart när omöjligtatt få ut till allmän debatt. Eller är taktiken ännu mer Ulfundig? Sparar raanpå att göra det här offentligt tills vi är inne i valrörelsen på allvar och detdärraed enligt förhoppningsvis koramer att drunkna i mycket annat soraen valrörelse innehåller? Iinledningen av skriften slår in en rad öppna dörrar: "Alla raänniskor skall, oberoende av bostadsort,ålder, fysiska resurser och ekonomisk ställning, ha tillfredsställande transportmöjligheter. ------ Trafikpolitiken raåste inriktas på att snabbt upprusta koraraunika tionerna i oraråden där trafikförsörjningen är otUlfredsställande. Trafikpolitikenskall användas sora ett raedel i regional- och lokaliseringspolitiken för attuppnå en positiv befolknings- och näringslivsutveckling i allaregioner i landet.--- Målsättningen för trafikpoUtiken skall vara att tUlriraliga priser erbjuda de enskilda människorna goda koraraunika- tionsmöjligheter och att tillgodose näringslivets behov av transporter och trafikservice i övrigt.---- Det är därför nödvändigt att alla delar av Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten landet har ett väl anpassat vägnät. En rättvis fördelning av väganslagenraellan alla regioner skall eftersträvas. skaUupprätthållas i för aUmänhet och näringsliv tUIfredsställandeomfattningar." Sora en trafikpolitisk utmaning i den högre skolan fårraan väl uppfatta; "Den kollektiva trafiken raåste byggas ut och görasraera attraktiv." Det här och raycket annat göraraer undan för ossandra. Jag tror att det beror på att raan skäras för att publicera ett programdär det mesta av kraven på socialdemokratiskt initiativ redan är genomförteller håller pä att genoraföras. Eller, herr talraan, vad sägs ora följandecitat; "Regionalaoch lokala trafikförsörjningsplaner skall upprättas. De regionala och lokala trafikförsörjningsplanerna skallligga rill grund för en riksorafattande plan för insatserna påtrafikorarådet." Just i det sista jag här citerade når en avflera höjdpunkter. Regeringen beslutade, sora alla känner till, på soraraaren1970 att påbörja en regional trafikplanering i landets alla län. Den pågår nuför fullt. Det jag återgav, herr talman, ur ännu opubliceradeprogram är ett citat ur ett tal som jag höll i . Säg orainte ibland trots allt är läraktigt, även om det tar tid! Ett av de mest utmärkande dragen i sedan rainsten raånad tryckta raen opublicerade prograra, liksom i åtskilliga av inläggi den regionalpolitiska debatten, är sammanföringen av skilda, oförenligaönskemål i fråga ora utveckUng av olika trafikmedel. är starkt järnvägsvänligt. I prograraraetstår; "Ytterligare nedläggningar av järnvägar måste förhindras. "Tittar raan i riksplan är önskeraålet ännu starkare. Där står;"Järnvägsnätet måste upprustas för att kunna tUlgodose de krav ettdecentraliserat sarahälle StäUer." "Långväga godstransporter bör i så stor utsträckningsom möjligt företas raed järnväg så att landsvägsnätet kan avlastas", sägsdet vidare i det här programmet. Men tittar raan på vägtrafiksidan ser raan attökade väganslag krävs, och åkerisidan glöras inte bort: "Ett väl utbyggtnät av åkeriföretag såväl när det gäller godstransporter sora personbefordranbör eftersträvas i syfte att nå god transportservice i alla delar avlandet." Och så tilläggei raan: "Åkeriföretag bör kunna få statligakreditgarantier." Allt för järnvägen, allt för vägtrafiken, det är centernspolitik. Mycket annat skulle vara att tillägga, raen jag stannar här. Jag vUl till slut, herr talraan, slå fast attcenterpartiet, det största oppositionspartiet, i när riksdagengenomför en av de för vårt lands invånare viktigaste debatterna , endebatt ora frågor bland vilka trafikpolitik och koraraunikationer utgör enviktig del, står utan trafikpolitiskt program. Partiet har ett utkast till ettsådant program som landets koraraunikationsrainister på direkt förfrågan harfått raen sora alla andra, vilka har rainst lika stort intresse sora jag att tadel av det, av någon anledning inte får. Trots detta märkliga skådespeluppträder centerpartistiska talare på ett sätt sora skall se ut som omcenterpartiet är det pådrivande partiet. Men raan törs inte på grund av oförenligainre motsättningar ens pubUcera sitt trafikpolitiska program. Oracenterpartiet hade publicerat sitt trafikpolitiska program så sent som för entirarae sedan, hade kamraaren sluppit lyssna på raig . Där är rainförklaring till att jag inte stod bland förhandsanmälda talare i denna debatt. () kort genraäle: Oron stiger i den socialderaokratiskaregeringskretsen. I går försökte raan sig på att göra regionalpolitikenuteslutande till ett jordbrukskooperationens problem. När man nu har erfaritatt raan förraodligen inte når någon fraragång med denna ensidiga behandling avämnet, finner komraunikationsrainistern anledning att gå upp och göra ett stortnuraraer av det trafikpolitiska prograra sora vi har antagit, tryckt ochutgivit. Det är icke så att vi i förtroende delar ut ett enda exemplar tUlkoraraunikationsministern, för det kan man ju inte göra - det har han självbevisat. Han står här i kararaarens talarstol och säger att prograraraet harhan fått i förtroende. Men sedan har han vänligheten att läsa in det tUlkararaarens protokoll. Hur ser koraraunikationsrainistern på detta raedförtroende ora han handlar så? tar jag inte alls illa vid raig; det är bara bra attdet läses in i karamarens protokoll, det är då ännu några fler som får tUlgångtill det. Det är inte så att kommunikationsministern är ensara om det. Sådanaoriraligheter sora koraraunikationsrainistern nu gör sig skyldig till kan juinte vinna förtroende hos någon. Hur skulle det vara tänkbart att vi lade nerpengar på att trycka ett prograra för att sedan hålla det heraligt? Så gott orapengar har vi inte i det här partiet. Hur ligger det egentligen till? Jag har sagt och raarkerati mina tal att transport- och komraunikationsprobleraen hör raycket nära sammanraed regionpolitiken. När var ny koraraunikationsrainister hade vien debatt i det garala tvåkamraarsysteraet, och då var så färsk isin uppgift att han inte hade klart för sig detta saraband utan förnekade det,trots att det då var klart inskrivet i utskottsutlåtandet. Att man dåligt harförstått det sambandet även pä senare tid under kommunikationsministernsämbetsutövning framgår av det sätt på vilket raan fördelar pengarna, t. ex.till byggandet av nya länsvägar. Jag har erfarit att socialderaokratiskastatsråd nu är ute och talar ora att skogslänen har liten andel av folket ochstor andel av väganslagen, och det oroar tydligen socialdemokratiska statsrådatt det är sä. Man är också i full färd med att ändra på den situationen. Omsocialderaokraterna får hålla på koramer ju anslagen till länsvägar ute ilandet snabbt att skäras ner. Enligt föreliggande planer skall anslagen till byggande avlänsvägar skäras ned bl. a. på följande sätt. Uade 1970 7,4 miljoner att bygga länsvägarför. 1974 skall länet ha 1 railjön. hade 1970 8,2 railjoner ochskall 1974 ha 1,5 railjoner. Mitt eget län. , hade 1970 12,2railjoner - 1974 blir det 2,5 railjoner. hade 1970 10 miljoneroch skall 1974 ha 2,7 railjoner. Jag kan göra listan längre. Det är så här för praktiskt taget alla Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Låt mig säga till koraraunikationsministern; Det är endålig metod att skapa förutsättningar för sysselsättning över hela landet, oraraan behandlar väganslagen på det viset. Metoden stämmer emellertid väl med denfilosofi ni ger uttryck åt, att raan har för raycket väganslag ute i länen iförhållande till befolkningen. Men är man inte beredd att satsa på ett brakomraunikationsnät, så blir förutsättningarna fortlöpande allt särare förindustri och annat näringsliv att leva och verka i de bygderna. Så tUl sist bara några ord ora påståendet att vi inteskulle ha några konkreta förslag i saraband med behandlingen av de härförslagen. Gör nu en insats, herr koraraunikationsrainister! Se till att deegna partivännerna röstar föi vårt förslag sora behandlas i det härsararaanhanget och där raan stäUer raera pengar till förfogande underinnevarande verksarahetsår för att öka vägbyggandet! Det är ett konkret förslagkoramet från . Vad har regeringen för konkreta förslag påkoraraunikationssidan i samband med regionalpropositionen? Studera bjälken' i Ert eget öga innan Ni kritiserargrandet hos någon annan! Det är ju ett bevis bland många andra på hurallvarligt detta egentligen är, att när jag går upp och talar om att centerninte har något trafikpolitiskt program för det har ni ju inte, och där harherr ändå inte sagt eraot raig börjar tala oraväganslagen. Det är klart att vi kan diskutera dera också, , raendet var ju inte väganslagen jag talade ora, utan jag talade ora att ni inte harnågot trafikpolitiskt prograra. har sora sagt inte bestritt detfrån talarstolen , och jag tycker att det bara fördenskull var raotiverat attjag tog av den dyrbara tiden i anspråk. Sedan är det väl endast att konstatera att med densituation sora här är i raåste man ha allvarliga problem inom partiet iden här delen det kan inte vara på annat sätt. Det förstod jag raer än välnär dessutom tog på allvar mitt resoneraang ora att jag hade fåttde här handlingarna i förtroende. Visserligen är vi aUa trötta vid det härlaget, mer något uns av humor kan väl även förstå sig på. När efter den trafikpolitiska debatten komtill raig och sade, att eftersom du har frågat efter det här prograraraetskall du i förtroende få ett exeraplar, så förstod jag ju att - vilket nu tyvärr inte begrep - att det var ett förtroendefrån hans sida att han gav mig detta i handen. Men jag visste inte att det varså allvarligt att jag nu har missbrukat ett förtroende från . Hadejag vetat att det var så heraligt, så hade jag naturligtvis aldrig begärtordet. menade ju att jag inte skulle ha rättighet att säga som jaggjorde, därför att jag hade fått materialet av i förtroende. Men,, den debatten kan vi väl ta när andra slipper höra på oss. Viskall väl inte trötta kammaren raed att raissförstå varandra i vad gäller denraera huraoristiska delen av debatten. Slutligen, , koramer jag inte att gå ut ochuppraana väljarna att rösta på det prograra sora vi här talar om. detprogrammet ännu och kan därför inte ens läsa det. Och den dag de får det ochkan läsa det blir det ännu omöjligare för mig att uppraana väljarna att röstapå prograraraet; det komraer ni inte ens att klara själva. () kort genraäle: Jag tror inte att det är till någon ledningför kararaarens ledamöter att kommunikationsrainistern och jag duellerar veraav oss sora är bäst i stånd att uppfatta huraor. Men jag skaU lägga på minnetatt man inte skall ta koramunikationsministerns tal på allvar. Det var välnärraast det som var det väsentliga i kommunikationsrainisterns senaste inlägg. Vad sedan prograraraet beträffar så har vi ett sådant och det är inte heraligt! Vi trycker det för att dela ut det, och det ärutdelat. Var och en sora efterfrågar prograraraet får det. Och jag föreställerraig att det går raed det prograraraet sora raed "den gröna" ochraed riksplanen, att ju raer rabalder man från regeringskretsen gör av det,desto större blir efterfrågan. Vi bara bugar och tackar. Sedan har jag inte föreslagit koraraunikationsministernoch ingen annan i kamraaren heller att vid omröstningen ellernästa vecka, när det nu blir, rösta på det här prograraraet; jag har uppraanatkamraarens ledamöter att rösta på vårt förslag ora 100 railjoner kronorytterligare tUl att förbättra vägnätet, och jag har gjort det för att vi inågon raån skaU kunna avhjälpa den situation som regeringen har förorsakatgenom att lägga fast den anslagsfördelning som jag läste upp valda delar ur. Slutligen bara några ord tUl beträffande trafikpolitiskaprogram. Jag tycker inte att det var något klarhetens aktstycke sorakoraraunikationsrainistern så yvigt gick ut raed raitt i soraraaren, då hanhade en raycket bestärad uppfattning om hur raan borde ordna de frågor det härgäller. För att ordna det sora koraraunikationsrainistern visste så väl hur detborde ordnas skulle det tUlsättas en utredning, raen sedan tog det lång tidinnan koraraunikationsrainistern ens hade kunnat forraulera utredningensdirektiv. Och det tycker jag inte är så mycket att rösta på. Men vad jagnoterar, herr koraraunikationsrainister, är att det inte finns något konkretförslag på koraraunikations- och transportsidan i regeringens nu fraralagdapropostion. Däreraot finns det konkreta förslag frän på det orarådet.Det är den stora skiUnaden. Det är bara två saker sora jag skall sägatill sist, och den första är att det efter denna korta debatt raellan herrFälldin och raig kan konstateras att inte har något trafikpolitisktprogram. Jag har efterlyst ett sådant prograra både i den trafikpolitiskadebatten och . utgår jag eraellertid ifrån attkararaarens ledaraöter koraraer att få det prograraraet och attdet inte finns några skäl som hindrar er från att dela ut det tillriksdagens ledamöter. Att så inte skett måste väl ha berott på att ni inte harvelat dela ut det. Jag bävar nämligen inför tanken att ni har så dåligt stäUtekonoraiskt att ni inte har kunnat få ut prograraraet tUl kararaarensledaraöter. Det är givetvis en överloppsgärning att deraentera det. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten 4 protokoll 1972. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten I övrigt vUl jag bara säga att socialderaokratin har etttrafikpolitiskt prograra sora är fastlagt vid vår partikongress . Vem som helst kan ta del av det genom att läsa protokoll och övrigahandlingar från den kongressen. har inte något sådant program,trots att man gör veterligt att är det största oppositionspartiet ilandet vilket är aUdeles riktigt. Jag tycker att det är en stor brist attcentern inte har ett sådant program, och jag tycker det är vettigt och riktigtatt har erkänt att man inte har något trafikpolitisktprogram. HerrADAMSSON (s): Målet för regionalpoUtiken ärgivetvis att de tre välfärdskoraponenterna arbete, service och god miljö skallbli tillgängliga för alla människor i vårt land.