prot · FV0959 · 1972-12-31 00:00:00 — a. att "förekomsten av ett parlamentariskt inslag iinstitutionernas styrelser skulle inte minst kunna bidra till att skapa enbättre balans i bedömningen av frågor som rör konstens förhållande tillsamhällslivet i övrigt". I granskningspromemorian poängteras särskilt attdet bör hållas i minnet, att det här är fråga om statliga institutioner,finansierade genom skattemedel. Riksdagsrevisorernas granskningspromemoria har varitutsänd på remiss och utsatts för stark kritik från praktiskt taget allasvarande remissinstanser. Trots detta har riksdagsrevisorerna utan att tasaklig hänsyn till avlämnade remissvar gjort denna promemoria till sin. I sitt remissvar påpekar NUNSKU bl. a. attriksdagsrevisorernas nämnda promemoria innehåller vaga och opreciserade uttalanden förut om sakfel och direkt osanna påståenden och finner det olyckligt och 131 5 * protokoll 19 72. Nr 58-59 "' Nr 59------------- olustigt att ett utredningsarbeteav så bristfälligt slag skaU ligga till grund den--- 'ör en skarp kritik som förs ut till offentligheten, som därigenom vUseleds om de faktiska förhållandena. Frihet och generositet synes -------------------- snabbt kunna utbytas mot tvångsstyrning och censur,fortsätter NUN SKU, och påpekar att man t. o. m. tillvitar nämnden lagöverträdelser utan att ange vari dessa skulle ha bestått. NUNSKU har därför utan undantag bestämt hävdat att beskyllningarna i granskningsprome saknar underlag. NUNSKU slutar sitt remissvarmed att hävda att promemorian från riksdagsrevisorerna är skriven i en anda som visar en anmärkningsvärd oförståelse för den problematik som avhandlas. Det ligger i konstens "natur" att vara i motsatsställning till byråkratinoch att stå emot etablerade åsiktsriktningar. Problemets botten ligger djupare än vad promemorian gör gällande. Det har bl. a. att göra med vilken Sverigebild vi vill exportera, den tillrättalagda eller den problematiska, den som ifrågasätter. Även moderna museets remissvar är starkt kritiskt ochvederlägger dessutom punkt för punkt de beskyllningar som riktats mot detta iriksdagsrevisorernas promemoria. Men pekar från moderna museets sida på att närdet gäller anklagelsen för ensidighet kan konstateras, att museer liksomövriga kulturinstitutioner - förhåller sig "ensidigt" till de olikadelarna av samhället. Kulturinstitutionerna faller a priori inom den övre ochväletablerade delen av samhället och bevarar dess värden. Genom att då och dåerbjuda en plattform för röster som representerar en annan samhällssyn harmoderna museet försökt att i någon mån balansera detta förhållande. En huvudpunkt bland anklagelserna är att en estetisk,etisk och politisk diskussion kommit att betalas med statsmedel. Det liggeL-isakens natur, hävdar moderna museet, att de som måste sätta privata ekonomiskaintressen i första rummet knappast i någon större utsträckning kan ge sådandiskussion ett kontinuerligt stöd. Man kan inte låta bli att förvånas över tvärsäkerheten iriksdagsrevisionens uttalande, säger vidare moderna museet i sitt svar, närdet gäller "parlamentariska styrelser". Frågorna rörande hurpolitiskt inflytande skall utövas på vetenskapens och konstens område hör tillde allra svåraste i de demokratiska samhällena. Förhällandet mellan maktens,vetenskapens och konstens sfärer är förvisso grannlaga, och på dessa områdenträder den vise politikern med varliga steg. Ett ord som påfallande ofta förekommer igranskningspromemorian är ordet styrning. Med anledning av detta hävdar moderna museet vidare i sitt remissvar, att eftersom anklagelsen i sakanmärkningarna endast sysslar med petitesser, måste dess väsentliga innehåll sökas i dess allmänna hållning. Den form av kulturliv som skymtar bakom utredarens ordval är välkänd; den förekommer i vissa ålderdomliga samhällen, där kulturen av makthavarna hänvisas till att med sina medel hylla eller i varje fall indirekt understödja den officiella politiken. Då man inte har tillräckliga sakskäl tillgriper man irrationella påståenden och insinuanta formuleringar och använder ord som "stötande" (för vem? ), "utma nande" (på vilket sätt? ), "lagstridigt" (enligt vUkenparagraf?). Adjektiv 132 som "agitatorisk" och"politisk" ges en näst intill brottslig betydelse. Subjektiva värderingar blandas med tendentiöst utvalda detaljer och Nr 59 obestyrkta angrepp. Denna metod blir fariig när den praktiseras av den Tisdaeen den som representerar makten, 10 _ :i 1072 Ochmoderna museet slutar sitt remissvar på följande sätt: "Det som i------------- utredarensögon synes vara frivoliteter som bekostas med statsmedel är kanske i all sinanspråkslöshet i själva verket de viktigaste symbolerna för ett samhälle som ärvitalt och så utvecklingskraftigt att det kan tillåta den nödvändiga inrekritiken. Det är alltså verkligen på intet vis frågan om någon lyx som man kanha eller avstå ifrån." Frågan om de s. k. lärda verken och andra liknandekulturinstitutioner bör förses med styrelser och även de mera generellaansvarsfrågorna inom kulturlivet är föremål för utredning av tvåstatligt tillsatta organ, och musei- ochutställningssakkunniga (MUS). RUcsdagsrevisorernas förslag föregriper alltsådessa utredningar, och i remissvaret från heter det:"avstyrker bestämt att några åtgärder av generell natur vidtasmed anledning av granskningspromemorian i avvaktan på de förslag ochbedömningar som kulturråder avser att lägga fram rörande kulturinstitutionernasom ett led i förslagen om en ny kulturpolitik för det svenska samhället." MUS anför i sitt remissvar "att revisorericke bör lägga kanslipromemorian till grund för uttalanden beträffande de treorganens utställnihgsverksamhet". Riksdagsrevisorernas dokument, som avgivits utanhänsynstagande till de remissvar som inkommit, anser jag vara av stor principiellbetydelse för kulturfrågorna i vårt land. Formellt uppehåller man sig bara viden av den statliga kulturpolitikens sektorer, utställningsverksamheten. Dettaär kanske ingen tUlfällighet. Det senaste årtiondet har inneburit ettgenombrott för en ny typ av museiverksamhet. går man inte längre påmuseer bara för att se på fina saker i fina salar bakom välputsade glasrutor.Museerna är centrum för flera blandformer mellan politisk teater, kritiskfolkbildning, debattutställningar och traditionell museiverksamhet. Riksdagsrevisorernas dokument ställer mot varandra tvåkonstuppfattningar. Den ena uppfattar konst som "konst samt kultur- ochnaturhistoriska föremål". Detta är enligt riksdagsrevisorerna önskvärdauppfattningar. Men mot den andra uppfattningen, som omfattar tanken att man iutställningsform också kan ta upp "politiska samtidsproblem", gårriksdagsrevisorerna till angrepp. Efter att ha tagit del av materialet som ligger till grundför riksdagsrevisorernas skrivelse till Kungl. Maj:t delar jag helt den oro som kommit till uttryck i KRO:s () remissvar, där det heter: "Det är med djup oro vi bildkonstnärer reagerar på de inskränkningar av den konstnäriiga friheten som kommer till uttryck i riksdagsrevisorernas granskningspromemoria. I stater där den konstnärliga friheten är beskuren är också den skapande verksamheten hämmad lamslagen. En statlig cencur mot yttrande- och konstnärlig frihet tjänar aldrig folket (människorna) utan går de styrandes ärenden." Med denna och fler vägande motiveringar avvisar KRO enhälligt riksdagsrevisorernas promemoria. Nr 59------------- Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag om kammarens den--- tillstånd att till herr utbildningsministernfå ställa följande fråga: --- Vilken kultursyn anserutbildningsministern bör komma till uttryck i -------------------- - fråga om statsunderstöddakulturinstitutioners verksamhet? Denna anhållan bordlades. § 12 Anmäldes och bordlades Nr 18 i anledning av motion om avskaffande avfilmcensuren för vuxna och införande av en filmansvarighetslag Nr 12 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:30angående vissa anslag ur kyrkofonden, jämte motioner Nr 14 ianledning av motioner om åtgärder till stöd för laxfisket Nr l6 ianledning av motion om reglering av takt inom vattenområde § 13 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1635av m. fl. Nr 1637 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 23 angående skyldighet att anmälayrkesmässig överlåtelse och uthyrning av TV-mottaga re Nr 1638 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 44 med förslag till lag omändring i värnpliktslagen (1941:967), m. m. Nr 1639 av herrar Ro manus och i Nr 1640av m. fl. Nr 1641av m. fl. Nr 1642 av herr tredje vice talmannen och herrHedin avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 45 angående vissaorganisationsfrågor rörande försvaret Nr 1643 av i m. fl. Nr 1644 av herrar och avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 62 med förslag till lag om ändring i lagen (1938:274) om rätt till jakt Nr 1645 av herrar iÖrebro och i avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 68 med förslag till 134 kungörelse om ändring i allmännaordningsstadgan (1956:617) Nt \646 avherrar och 59 avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 76 med förslag till Tisdaeen den lag med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån ni. m, jg pni 1972 Nr 1647 av herrar/oie/ron i Arrieoch i HarpUnge avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts propositionnr 77 med förslag tUl lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m, m. Nr 1648 av i m. fl. Nr 1649av m. fl. Nr 1650av m. fl. Nr 165I av m. fl. Nr 1652av m. fl. Nr 1653av i Nennesholm m. fl. Nr 1654 av i Äkersberga avlämnade i anledning av Kungl, Maj;ts proposition nr 79 angående reglering av priserna påjordbruksprodukter, m, m. Nr 1655 av iFalköping avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition nr 82 om vissa pensionsfrågor, m, m. Nr 1656 av herrar och Nr 1657av m. fl. Nr 1658 av herrar och i Arrie avlämnadei anledning av Kungl, Maj:ts proposition nr 85 angående utgifter påtilläggsstat 111 tUI riksstaten för /72 § 14 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämhgen Nr 171 i (vpk) tUl herrjustitieministern angående lagligheten av förfarandet att såsom fackUgstridsåtgärd innehålla intjänad lön: Anser statsrådet innehållande av intjänade lönemedel varaen legalt tillåten och lämplig facklig stridsåtgärd? Nr 172 () till herr industriministernangående den framtida sysselsättningen för anstäUdai SMT:s verksamhet i : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att trygga sysselsätt ningen för de anställda som blir arbetslösa i samband med avveckling en av SMT:s verksamhet i ? 18 aoril1972 " " "" () tUl, herr kommunikationsministern om -------------------- organisatoriskaåtgärder för en bättre praktisk trafiksäkerhet m.m.: Enligt uppgift har generaldirektören för trafiksäkerhetsverketbefordrats till en högre lön; kan man nu förutsätta att trafiksäkerhetsverketspersonal och stora miljonkostnader kommer att överföras till rikspolisstyrelsenför att minska kostnader och skapa en enhetlig och meningsfull ledning samt enbättre praktisk trafiksäkerhet? § 15 Kammaren åtskUdes .