prot · FV09143 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag har inte bara krav på service när det gäUer att komma ut tUlflygfältet eUer när det gäller att bli transporterad i flygplanet jag harockså krav på service när det gäller den behandling som jag utsätts för istationsbyggnaden. En annan fördel med rundahusprincipen är att den måstegöra det bekvämare att komma med bU eller buss ända fram tiU flygplanet. En saksom finns på plussidan för rundahusalternativet men inte för fingerhuslösningenär just flexibUiteten i terminalrutinerna, vUka blir särskilt framträdande närflygplanen blir allt större och det med varje flygplan kommer allt flermänniskor som viU ha en ferm expedition. Slutligen ger rundahusalternativet den fördelen att manlöser problemet med buller och avgaser på ett avsevärt mycket bättre ochenklare sätt, vilket ur arbetsmUjösynpunkt har sitt stora värde. Jag skaU så här dags inte sägamer. Jag är mycket besviken på det sätt på vUket ärendet har behandlats, ochdet har jag genom min interpeUation och genora mitt deltagande i dennainterpellationsdebatt velat framföra. Ang. utformningen av flygterminaler FmERIKSSON i (s); Jag kan instämma i allt vad han har talat en del om det tekniska utförandet och de fördelar somockså för mig blivit ganska uppenbara vid den bekantskap jag fått göra medrundahusalternativet. När jag tackar för svaret beklagar jag att dettydligen levererats under pressen av annat arbete och under tidsbrist och attsvaret har avgivits som inte kan kallas ideahsk för den som viUsatsa på diskussion i ämnet. Statsrådet ger bara de yttre konturerna avärendets behandling; några verkliga inblickar i får vi inte.Varför stannade man slutgiltigt för den äldre stationsmodeUen? Ang. utformningen av flygterminaler säger attärendet har behandlats gmndligt: Det är klart nu och jag ändrar mig inte; jaghar grundligt gått igenom saken. Det är inte övertygande, även omuttryckssättet är mycket karskt. Ärendet förefaller icke ha fått den grundligaprövning - i varje fall inte båda förslagen som det finns anledning attönska. Vad jag skuUe vilja ta upp är inte så mycket de tekniskafrågorna utan den politiska behandlingen av ärendet. Jag vill genom raininterpellation inte söka sak med några för mig anonyma sakkunniga eller enträngre krets högre byråkrater som tydligen har hävdat sig, utan jag skullevilja påtala att det i en så här publik angelägenhet, där man bör räkna med ettmycket stort intresse, varit på sin plats att man hade utlyst en tävling ochlämnat ut ärendet även för de förtroendevaldas bedömning. Statsrådet sade att man hade haft överläggningar raedlandstinget. Ja, men dessa gällde ju bara att skulle betala.Däremot har det inte förekommit några överläggningar där fått tadel av den lösning som man stannat för. Det blir ju ändå i stor utsträckning desom har ansvaret för denna region som kommer att få lida eUer dra nytta avresultatet - hur det nu kommer att utfalla. Därför vore det väl riktigt att manförebyggde den kritik som inte är ovanlig i så här populärafrågor. Jag tänker på den kritik sora tar sig uttryck i fria gruppersopposition och opinionsbildning och sora delvis har sin orsak i just denoklarhet och anonymitet som präglat frågans behandling när den mycket tidigtavgjorts. Det olyckliga är att man inte penetrerat två förslag. sade statsrådet i en debatt soraföregick denna, att ora raan underlåtit att göra en prövning, kan man sedaninte säga hur det skulle ha blivit. Jag menar att man borde ha begagnat samraasynsätt här. Man skaU inte underlåta att göra en prövning av båda förslagen,eftersom man därigenom ju får en större säkerhet för att aUting är prövat. Manbehöver sedan inte lägga sig tUl last att man inte skuUe ha i grunden ställtsig lika till båda förslagen. Den s. k. fingerhuslösning sora producerats inoraluftfartsverket raed hjälp av utländska konsulter, vUket statsrådet påpekat,har prövats, men det andra förslaget om en korapakt byggnad har inte fåttarbetas frara till förslagshandlingar. Dessutora har prövningen legat hos demsom i realiteten var konkurrenter med sitt förslag. Det är inte så underligtatt de finner större värde i sitt eget förslag och har lätt för att avstyrkamndahusförslaget. Självklart är statsrådet inte bunden vid vad ett verksäger. Jag tänker på en annan affär sora vi nyUgen varit raed ora, nämligen närstaten skulle köpa datorer. Ett ämbetsverk hade mycket bestärat förordat en typav datorer sora måste köpas utomlands. En ganska stor opinion gjorde siggällande i landet för att man skuUe pröva även en annan, svensk fabrikör. Denopinionen tog regeringen ad notara och köp skedde även från den svenskefabrikören. Det är alltså inte genant att ta hänsyn till en allraän opinion. kan statsrådet säga att det i detta faU inteförekoramer någon aUmän opinion. Nej, raen det kan bli. Det är inte fel attändra sig. Man kan vara precis lika bestämd till sin natur för det. såvitt jag kan se finns i den handledning somfinansdeparteraentet har utgivit med råd för departementen mycket bestämtutsagt när det gäUer byggnadsföretag, att man även när förslagshandhngar ärutarbetade har möjUghet att ta upp nya förslag. Jag tycker alltså inte att detär uteslutet att vi även på detta stadium och tar hänsyntill att det finns två förslag, som i alla faU delvis är offentliggjorda ochsom säkerligen inte kommer att upphöra att väcka intresse. Behandlingen av denna fråga harmonierar dåligt med tematför debatterna , nämligen insyn och raedinflytande från berörda parter.Det strider mot detta tema, när man som i detta ärende har behandlat fråganinora en sä snäv krets och utan den insyn sora ämnet i sig självt borde inbjudatill. Fördelarna med det icke prövade förslaget har nämnts härav . Man frågar sig på vUka grunder det har avförts. Det ärmycket dåligt redovisat i interpellationssvaret. Främst har man sagt att detavvisas av ekonomiska skäl. De ekonomiska skälen är bara redovisade medpåståendet att den kompakta byggnaden för sin skötsel skulle kräva 80 personermer än fingerhusförslaget. Detta påstår man rakt i strid med, sora herrWennerfors frarahöll, förslagsställarens eget påstående ora att det i ställetskulle innebära att raan behövde 40 personer mindre än med fingerhusförslaget. Det verkar naturligt att man skulle behöva mindre folkenligt det förslaget, eftersom det där är större centralisering och därförmindre ytor att håUa i ordning. Därmed klarar man sig med mindre personal föralla de serviceinrättningar som skall inrymmas i huset. För en utomståendeverkar det rätt naturligt att det då skulle krävas färre antal anställda.Därför är det så egendomligt att just detta åberopas som det avgörande skäletför att man väljer fingerbyggnaden. Jag skall inte gå in på alla de ting som som positiva och jag behöver heller inte upprepa namnen på alla destäUen där man nu bygger nya terminaler enligt en helt annan lösning än dengamla Köpenhamnslösningen. Det lär visst också vara så, att man i Köpenhamnräknar med att bygga den nya terminalen efter just kompakta husets modeU.Varför skulle sarama lagar inte gälla i som gäller i andra länder, närman bygger en ny terminal? Vi skall väl ha samma sorts flygplan som i andraländer? Och så egendomligt ar vi väl inte funtade här, att vi inte skulleuppskatta de fördelar som en rund byggnad medför i jämförelse med den gamla ochnu praktiskt taget överaUt övergivna modeUen för en terminal! En av våra främsta trafikexperter - han är visserligensvensk, men har mycket stor internationeU erfarenhet, nämligen professorBjörkman på Tekniska högskolan; han har som bekant varit sysselsatt inomflygområdet i utlandet under raånga år, och han är kanske den enda expert vihar med sådan erfarenhet och stor teknisk kunnighet på området framför såsom sin uppfattning att den randa byggnaden skulle vara överlägsenför att förflytta passagerare och att den har tydliga och klaraförflyttningsvägar. Han anser att centreringen är fördelaktig och menar att dekortare gångavstånden i den här lösningen avgjort är en fördel. Han ser det somen självklar sak att ur lämplighetssynpunkt välja det bygget. Ang. utformningen av flygterminaler Ang. utformningen av flygterminaler Det har varit en stor diskussion om i vUken riktningstartbanorna skall gå - om de skall gå i syd/nord eUer öst/väst. Om man väljermellan det ena och det andra alternativet, är den runda hustypen ännu merneutral och lätt att hantera oavsett vilken lösning man vill ha. En man från ledningen för har i den här fråganyttrat att det föreUgger risk för en miljonruUning med en projektering enligtfingerhusprincipen, vartill raan vet att den principen redan är internationelltförkastad. Han ser det som en risk att vi skall göra en gmndtabbe igen när viprövar ett nytt förslag i utan att ta de nya rönen till hjälp. Jag anser att det vore riktigast att pröva bäggelösningarna. Statsrådet säger att bägge lösningarna är prövade, men bäggelösningarna har icke utarbetats - och prövningen är i huvudsak gjord avkonkurrenten. Det är enbart konkurrentens omdöme som enligt vad jag förstår harvarit vägledande för statsrådet - vUken naturUgtvis inte kan vara någonexpert på flyg på samma sätt som han är expert på tåg. Det lär inte finnas någon expertis ute i världen som vågarpåstå att man väljer lösningar därför att de är de sämre lösningarna, utan detmåste väl finnas något rationellt skäl sora gör att det moderna byggnadssättetär sådant. Jag vet, som jag sade tidigare, attkommunikationsministern är en man som har sinne för verkligheten. Jag tyckeratt det borde leda fram till att man prövade bägge lösningarna och därraedavfärdade den misstanke som säkerligen slår rot överallt, nämligen att man serdet sora en prestigeförlust ora raan på detta stadium skuUe ta upp en prövningav båda lösningarna. Det finns en stor fara i att man - ora det slår Ula ut -ständigt kommer att åberopa sig på det som man uppfattar ljumma intresse somfunnits för att pröva en lösning som levererats utanför luftfartsverket. Mankan anta att det slår illa ut, eftersom vi inte haft så briljanta lösningarvare sig när det gällt flygfält eller flygstationer här i . Vi kandärför inte så tvärsäkert bortse från vad andra finner riktigt. Frågan låter sig inte avföra med det rappa svar som i daglevererades från statsrådet. När vi nu tar upp frågan här verkar det som omstatsrådet menar att nu skall han ännu mera visa att det svar han givit ärslutgUtigt. Men jag vågar hoppas på att det blir djupare bedömningar, som tUlslut får leda fram till en lösning. Jag ser det som poUtiskt riktigt ochlyckUgt, om man provar bägge lösningarna. Man försitter ingen tid. 1 denlösning som ligger i det runda huset finns en möjlighet att bygga snabbt. Detanses vara det snabbaste huset att bygga och behöver från den synpunkten intefördröja det avgörande som ändå dröjt . Det kan inte vara fel attpröva lösningar i grunden. Det är mycket mer insiktsfullt än att avfärda demrappt och med en uppfattning som enhgt vad man kan förstå är ensidigt grundad.Jag hoppas att svaret inte är det slutgiltiga utan ett svar för dagen -inte för att göra en omprövning omöjUg. HerrWIRMARK (fp); Även jag vUl tacka statsrådet för svaret. Jaghar ju mot bakgrund av den debatt som förts beträffande flygterminalfrågan,moderna storflygplatser och speciellt i anslutning till debatten om Arlandafrågat statsrådet om han vore vUlig att medverka till att för- och nackdelarmed en lösning baserad på rundahusprincipen utreds. På detta har tyvärr svarat nej och han säger att han inte vUl föranstalta om någonytterligare utredning. Jag beklagar det eftersom statsrådet därigenom avhändersig möjligheten att få kompakta principens för- och nackdelar ytterligarebelysta. Jag håller med i när hon säger att svaret integer några verkliga inblickar i de resonemang som måste ha legat i den bedömningsom har gjorts. Såvitt jag förstår finns ingenting i gällande ordning förstatsraakternas handläggning av statUga byggnadsärenden sora hindrar att ensådan vidare utredning hade skett eller kan ske. I den skrift om handläggningav statliga byggnadsärenden som utgav konstateras attett byggnadsobjekt normalt av Kungl. Maj:t prövas i två omgångar, nämUgen delsnär byggnadsprogram utarbetats och dels när huvudhand-Ungar färdigställts ochen noggrannare kostnadsberäkning gjorts. I den skriften sägs: "Normalt skall självfalleteventuellt alternativ beträffande byggnadens utformning redovisas redan ibyggnadsprogrammet. Erfarenhetsmässigt får raan eraellertid räkna med attsådana frågor kan komraa att aktualiseras vid den förnyade prövningen avprojektet." Såvitt jag kan förstå hade det därför varit helt förenligtmed den anda sora skaU prägla handläggningen av statliga byggnadsärenden, omytterligare en prövning av opartisk karaktär av rundahusprincipens för-ochnackdelar i det här fallet ägde rum. Varför jag betonar detta skaU jagåterkomma till. Vi vet att de prognoser sora utgörfömtsättning för dimensionering pekar på en trafikutveckUng som förupp bland storflygplatser. Eftersom det finns entiUtagande tendens beträffande stora flygplatser som planeras på oUka håll ivärlden att pröva principen om kompakta stationsbyggnader, kan jag inte finnaannat än att det borde vara angeläget att söka tillgodogöra sig sädanaerfarenheter innan definitivt beslut fattades om lösningar för vår störstaflygplats. I debatten sägs att den erfarenhet som vunnitsfrån storflyg-platser, framför allt i , visar att fingerprincipen inte ärlämplig för stora anläggningar. Man säger att den typen av lösningar ger långagångavstånd för passagerarna, långa transportsträckor för bagage och annat godsoch tidsödande rörelser för flygplanet på raarken. Sådana egenskaper sänker isin tur flygplatsernas kapacitet. Innebär nu statsrådets och Kungl. Maj:ts stäUningstagandeatt raan finner sig behöva acceptera sådana nackdelar, eller har man hittat pånågot annat sätt för att komraa tUl rätta raed dem? Många resenärer i har ju som herrWennerfors påpekade - upplevt sådana olägenheter på . Å andra sidan ärdet aUdeJes klart att en kompakt stationsbyggnad kan ge korta transporter 17 protokoll 1972. Ang. utformningen av flygterminaler Ang. utformningen av flygterminaler inomflygplatsen och kan öka kapaciteten per uppstäUningsplats avsevärt. säger statsrådet i sitt svar att runda huset intevisade sådana fördelar att det uppvägde kravet på ökad personal. Man hadefunnit det obestridligt att personalökningen skuUe bU minst 80 personer. Låt raig då konstatera att detta är en av de punkter somen vidare utredning borde kunna belysa ytterligare. Från förslagsställarna harhävdats att de handlingar, som vederbörande verk i samråd med byggnadsstyrelsenbedömde, inte är tUlräckliga för att i fråga om personalbehovet göra en jämförelseraellan dessa alternativ, och att det tvärtom kan ifrågasättas om inte en meringående bearbetning av förslaget skulle visa att uppgiften är missvisande. Manifrågasätter ju t. o. m. om inte rundahusalternativet skulle ge bUligarepersonalkostnader, mindre antal årsarbetare man nämner siffran 40 mindre änför det andra föreliggande alternativet. Jag nämner bara den punkten som ett exempel. Jag har intenågon möjlighet, lika litet som , att på grundval av det studiumjag har jyort av handlingar ta ställning i den här frågan. Men, herr statsråd,jag finner det anmärkningsvärt om en så central punkt, där det tycks rådaoklarhet och där det tycks som om den punkten var en av de avgörande fördepartementets bedömning, inte blir föremål för en ytterligare utredning. Detrimliga vore väl som jag tror att hade i tankarna att raanarbetade frara rundahusalternativet parallellt med nu föreliggande alternativsom förslagshandlingar och att på grundval av sådana handlingar en slutgUtigbedömning finge göras. Låt mig också uttrycka min förvåning över att frågor avden här arten kan avgöras utan att annan sakkunnig än verket och dess konsulterhörts. Den rayndighet sora redan engagerat sig för en viss typ är ju på sättoch vis part i raålet, när det gäller att bedöma den alternativa lösningen. Viden prövning av alternativförslaget har man också förordat sin egen lösning, somligger till grund för den fortsatta projekteringen. Vore det inte riraUgt att isådana här fall höra andra sakkunniga, sora inte haft raed ärendet att göra? I det sararaanhanget vUl jag fråga orarundahusalternativet eUer något av alternativen för yttrande har remitteratstUl de lokala intressenterna. Av investeringar skall ju enligt debestäraraelser som gäller och länslandsting gemensamt bidra av de totalainvesteringskostnaderna. Om inte de intressenterna hörts, avser då statsrådetatt remittera frågan till de båda landstingen för yttrande? Det vore välrimligt, när skattebetalarna i den här regionen skall bidra raedflera för investeringskostnaderna, att de också fickett ord med i laget när det gäller utformningen. vet att jag och andra riksdagsledamöter frånmitt parti inom Stookholrasregionen är kritiska till detta bidragssystera ochatt vi därför i likhet med vUl slopa de komraunalainvesteringsbidragen för flygplatsinvesteringar. Vi finner det orimligt attskattebetalarna i denna geografiskt begränsade del av landet skall bidra medstora krediter till utbyggnaden av en flygplats, som redan ger så god vinst. Vikan inte förstå det soUdariska i det systemet, sora innebär att en ansenligbörda läggs på en region, utan tycker att det riraliga vore att deinvesteringarna täcktes via statsbudgeten och att de alltså solidariskt fingebäras av alla medborgare via statsskatten. Det är inte små belopp det gäller. För den kommande feraårsperiodenbelöper sig regionens bidrag enligt uppgift till , ochfrara till 1985-1986 beräknar raan att beloppet skaU utgöra rainst 350 raUjonerkronor. Men, herr talman, detta är en sak för sig, och jag ärraedveten om att jag får fortsätta den debatten i annat sammanhang. Men jag harändå velat närana den här aspekten. Eftersora skattebetalarna i ochUppsala län skall bidraga med så väsentliga suraraor tUl utbyggnaden totaltgäller det en miljardinvestering är det väl rimligt att de valda lokalarepresentanterna får ett inflytande på hur flygplatsen och flygterminalen skallse ut. Även detta behov av att lämna möjlighet tiU inflytande ochyttrande från landstingen tycker jag talar för att statsrådet borde omprövabåde sin inställning och det beslut som är fattat och i stället säga ja tUl attlåta ytterligare utreda för- och nackdelar med rundahusalternativet. Det bordekunna ske utan att förseningar uppstår. Såväl interpellanterna sora frågeställarentycker att mitt svar inte är tiUräckligt uttömmande. Om iStockholm och herrar Wennerfors och Wirmark orkar sitta kvar - jag hoppas attdet är möjhgt - skall jag ge en gmndlig överblick över vad som skett. Sedan hoppasjag att inte tiden skall hindra oss att diskutera denna angelägnafråga vidare. Jag har i mitt svar sökt redovisa raed vUken noggrannhetvi gått tiU väga i vår prövning av luftfartsverkets förslag och senare ocksårunda-husetförslaget. I det arbetet har deltagit våra två fackmyndigheter påområdet, dvs. Verken har i sin tur ocksånära saraarbetat raed den största kunden på , SAS. Jag vUl framhålla att det är naturligt för mig att fästaden allra största vikt vid vad fackmyndigheterna säger. skaUäga och driva byggnaden och har därvid ett krav på sig att låta byggnaden fåsådan utforraning att den på bästa möjUga sätt tUlgodoser servicekraven frånolika nyttjare, dvs. passagerarna och de rayndigheter och företag sora skallbedriva verksarahet inora anläggningen, frärast flygbolagen, luftfartsverket,polisen och tullen. måste det ske på ett sätt sora medför de lägstakostnaderna. Anläggningen skall kunna förräntas. Kostnaderna för anläggningen,Uksom luftfartsverkets övriga driftkostnader, måste täckas genom intäkter somverket får genom avgifter lagda på flygtrafiken och på andra nyttjare avverkets tjänster. Det är viktigt att hålla detta i minnet vid bedömningen avverkets förslag och analyser i den här frågan. En viktig intressent i sararaanhanget är självfalletflygföretagen, sora får bära huvudbördan av de ekonomiska konsekvenserna avluftfartsverkets olika åtgärder. Mot denbakgrunden är det alltså av särskUd betydelse att huvudin- Ang. utformningen av flygterminaler tressenterna,luftfartsverket och flygbolagen närmast företrädda av SAS - funnit att det avluftfartsverket förordade alternativet är den klart bästa lösningen på Arlandasterminalbyggnadsbehov. Man avvisar det s. k. rundahusalternativet sora mindrefunktionellt och, vUket är det viktigaste, alltför dyrt i drift. Det förefaUer mig som ora varken eller herrWennerfors brytt sig om att sätta sig in i vad den här av luftfartsverketförordade lösningen på egentligen innebär. ' oftaåterkommande hänvisningar tiU styrker mig i den uppfattningen. Men förall del, här är i gott sällskap raed många andra arkitekteroch pressfolk som också uttalat sig i frågan, utan större insikt. Det ärnämUgen inte alls på det sättet att Arlandaterminalen blir något nytt Kastrup.Det karakteristiska för luftfartsverkets alternativ är att man eftersträvat atthålla gängavstånden så korta som raöjligt. Det har skett genora att flygplanenstäUs upp enligt nos-in-principen och genora att flygplanen placeras mntfingertoppen. Saratidigt har man gjort fingrarna så att säga självförsörjandegenom att dit lägga utrikes- eller transithaUarna med vad därtUl hör avcafeterior, tax-free shops och andra butiker, hygienutrymmen, vilrum etc.Därmed har fingrarna blivit bredare än vad normalt är fallet i liknandelösningar. I verkets förslag blir fingrarna maximalt ca 160 ra långaoch ca 30 ra breda. Som jämförelse kan nämnas att på har de två äldstafingrarna en längd av 310 respektive 340 ra och det nya fingret inklusiveförbindelsegången med rullande trottoar en längd av 590 m. Fingrarnas breddär där 6-8 ra. Låt mig också ytterligare beröra frågan ora det mndahuset. och säger att när man nu bygger nyastationsbyggnader på utländska flygplatser sker det efter rundahusprincipen.Dessa konstateranden behöver förvisso närmare kommenteras. Beträffande deanförda exemplen jag hörde kanske inte alla men några fastnade i minnet kanjag bara nämna att stationsbyggnaden på och , numera helt orabygg-da byggnad på Kennedyflygplatsen visserligenhar vissa drag gemensamma med arkitektgmppens förslag men är orakring tio årgamla. I fråga om kan jag för övrigt nämna att enligt uppgiftererfarenheterna av den runda terminalanläggningen varit så dåliga att några nyasådana byggnader inte planeras när anläggningen skall byggas ut. Och, som jagsade, är också terminal på Kennedyflygplatsen numera heltombyggd. De övriga terrainalanläggningar som raan kan tänka sig och som kanskeockså nämndes Fort-Worth och - har visserligen rand form menär planerade efter helt andra principer än det rundahusföirslag som arkitektBillgren har svarat för. Jag har studerat ritningar över ett antal under senare tidbyggda eUer planerade stationsbyggnader på större flygplatser på olika håll ivärlden. I intet fall har byggnaderna utförts efter en princip som liknararkitektgruppens förslag. Det förekommer visserligen anläggningar med rundform men raed en helt annan uppbyggnad. Ett exempel är nya flygplatsRoissy som tas i bruk 1974 och vars terrainalbyggnad väl är den som komraerarkitektgruppens förslag närraast. Den har dock en annan uppbyggnad,bl. a. vad gäller vägtrafikanläggningen, sora inte tillåts gå inuti byggnaden,vilket BUlgrengruppen föreslår utan sora, så att säga, klättrar utanpå i enspiral runt byggnaden. Det är intressant att notera att nästa terrainalbyggnadsora planeras att tas 1977 inte blir rund, vUket de ursprangligaplanerna förutsatte, utan rektangulär till forraen. Det finns ett par andra anläggningar av rund typ,exempelvis den i jag tror att den nämndes av någon sora togs ibruk i soraras. Anläggningen är av samraa typ sora den i , sora jagnärande ora . Dessa anläggningar skiljer sig fullständigt frånarkitektgruppens förslag. De är näraligen av s. k. linjär typ, i principUknande inrikesterminalen på men givetvis med annorlunda dimensioner som av olika skäl, bl.