prot · FV0932 · 1972-12-31 00:00:00 — Men med denna reservution och med reservution för utt jagav praktiska och tidsmässiga skäl mäste betrakta näringslivet som en helhet med all respekt för de variationer i fråga om lönsumhet och olika förhållandensom kan förekomma inom hela näringslivet är det dock helt klart att det inteär lönestegringurna som är boven i det här dramat. De lönestegringar som harförekommit har nämhgen utan vidare, om man ser pånäringslivet i dess helhet, kunnat betalas utan någon större eUer nämnvärdpriskompensation. - i visar upp sin klocka här. Jag vetinte vad han menar med det. Såvitt jag vet gäller ingen begränsning avtaletiden. Av uppgifter i årets finansplan framgår också att det inteheller kan sägas vara jordbmkarna som är boven i dramat, åtminstone inte någonstörre bov. Deras priskompensation svarar för en förhållandevis så liten del avden totala priskompensationen att det inte kan göras gäHande att det är denverkliga orsaken till prisstegringarna. Det framgår också av pris- och karteUnämndens rapport omprishöjningarna , där man för varugrupp efter varugrupp mycket välkan följa, att det är i fabrikantledet som de stora prishöjningarna harinträffat, medan handelsledet i mänga fall har fått vidkännas minskademarginaler. Detta i sin tur ställer i en väldigt intressant dager ettav det påståenden som har framförts i den här diskussionen om priserna,nämligen att bl. a. de låguvlönade inom handeln genom lönerörelsen skulle hafått en så puss god förbättring uv sina förhällunden utt detta skulle ha slagitigenom i konsumentpriserna. Det visar sig att så kan det inte gärna förhållasig. Handeln har på flera varuposter fått minskade murginaler och när den harfått ökade marginaler, så har den ökningen kvantitativt sett bara varit en litendel av vad som hur inträffat i fubrikantledet. Det finns ytteriigare en suk som framgår mycket tydligt aven jämförelse och som är orsaken till att jag sä utförligtägnade mig åt en jämförelse mellan de två åren och anförde ett sä omfattandesiffermaterial. Det är nämligen det förhåiJandet att, även om man bägge årenkan iaktta en betydande överkompensation för kapitalet - i själva verket eninkomstöverföring från lönearbetet tiU Återinförande av allmän prisreglering Återinförande av allmän prisreglering kapitalet,om man så vill uttrycka det - sä är det en väldig skillnad mellan det är däprisregleringen rådde och det år dä det i stort sett inte fanns någonprisreglering. Överkompensationen är buru en bråkdel av vadden var 1970. Det visar två ting. För det första är det administrativt,tekniskt och organisatoriskt inte något stort och överväldigande problem att haen allmän prisreglering. För det andra får en sådun prisreglering - även i denprovisorisku form som den fick genom det snabba genomförandet omedelburupruktisku effekter på prisnivån. Uppenbarligen kommer den att bidru till utt bromsuupp prishöjningur och överkompensationer, som unnurs lätt hude kommit tillstånd. anförs det som argument mot en ullmun prisreglering uttden ingriper pä ett onuturligt sätt i prisbildningsmekunismen. Det sundu närdet gäller prisbildning är utt hu konkurrens, utt hu en fri prissättning somunpussas efter förhållandet mellan tillgång och efterfrågan osv., ullt enligtden klussisku liberala ekonomins principer. Näringslivet är här rörande överensmed handelsministern, som för övrigt vill jag minnas - har fått en fras uvden typen sig tillskriven i utskottsmajoritetens betänkande. Men man bortser väl där från att prisbildningsmekanismeninte längre är den fria prisbildning som i stort sett rådde för kanske 40 50år sedan i det kapitalistiska näringslivet. Vi har fått en alltmermonopolistisk eller oligopolistisk prissättning, där det inte alltid finnsnägra sådana där omedelbara relationer mellan kostnader och priser på en vissvara utan där man luborerur med kostnader och priser mellan varor. Man kanskehöjer priset pä en vara där kostnaden i själva verket hur minskut bura för attmurknuden är gynnsum, medan man kanske sänker priset på en annan vara utun uttdet i och för sig legat nägra kostnudssänkningur bakom. Det finns alltså en betydunde murginul för monopolistisktgodtycke när det gäller prissättningen i dug jämfört med vad det finns i ettliberalt idealsamhälle, där prismekanismen fungerar sä att inget enskiltföretag är tillräckligt stort för att påverka marknads- och prisförhällandengenom egnu subjektivu åtgärder. Vi vet utt vi inte hur sä i det här lundet. Detär inte en liberal prisbildningsekonomi utan det aren prisbildningsekonomi somär reglerad till följd uv utt marknaden kan påverkas och kontrollerus av deenskilda företagens åtgärder. Vi har ulltså inte en oreglerad prissättning,utan en reglerad. Vi har den under alla förhållunden. Fråga är bura vem somskall reglera den. Skall kupitulet reglera priserna eller skall även undragrupper få göru sig gällande när det gäller att påverka regleringen avprissystemet? Jag tror att de som protesterat motprisstegringurnu i motsats till vud kunske en del velut geuttryck för inte är fullt så dummu som man på sina häll tror. De begripermycket väl utt det inte ur lönestegringurnu som orsukur den väsentligu purtenav prisstegringen och de ser pä sina egna hushällsräkenskaper och sina egnavardagliga förhållunden utt någonting är skevt och utt de är utnyttjude i enekonomisk process. Inför det perspektivet förefaller det varu det endu logiskuför den som menar ullvar med att göra någonting åt prisstegrings-tendensernaatt gå in för en allmän prisreglering och en sådun tillämpning av denna attöverkompensation av den typ som tidigure förekommit inte De uktuellu tendensernu under de förstu två månadernadetta år tyder pä att vi får en prishöjning och en överkompensation av ungefärsummu typ och summu storleksordning som rådde under det år som föregick 1971,det är då ullmän prisreglering rådde. Det är mot det perspektivet lika säregetsom beklagligt att alla undru partier än kommunisterna nu ärberedda utt säga fritt fram för en, som de ser det, fri prisbildning, dvs.frihet för kapitalet att överkompensera sig på de lönearbetandes bekostnad. Detär märkligt att socialdemokraterna, som vidtog den i och för sig riktigaåtgärden att införa prisregleringen, fr. o. m. ärberedda att förena sig med de borgerliga och säga fritt fram för denna process. är sist och slutligen prisregleringen inte allenasaliggörande i kampen mot prisstegringar. Det fordras självfaUet också andraåtgärder av längsiktig natur, men prisreglering är en av de mycket få åtgärdersom utan några administrativa och formella hinder politiskt kan genomföras ochskulle kunna genomföras i denna kammare över en enda natt om viljan funnes. Detär av det skälet som vi frän mitt parti har ställt kravet på återinförande avden allmänna prisregleringen. Med detta vill jag yrka bifull till denreservution som är fogud till näringsutskottets betänkunde nr 6. Återinförande av allmän prisreglering HerrSVANBERG (s): Jag tror att kammuren häller mig räkning förutt jug inte går in på en lång och seriös debutt med i Mulmö päden här punkten. I börian av sitt anförande talade han om att det nu gällde attfastställa vem som ville öppna slussurnu för prisstegringur. Jug tror att herrSvensson är en mycket dålig slussvukt. I vurie full höll hun vissu slussartotalt öppna under sitt anförande. Hun överskred t. ex. sin egen ungivnaanförundetid med . Det vur ungefär i stil medhuns räkneexempel, som jug inte skull gå närmare in på. Hela hans sifferexercis är naturiigtvis sann i vissaavseenden, men han använde siffrorna på ett mycket demagogiskt sätt. Hanbörjude med utt fula speciellt om jordbrukspriserna. När han skulle bevisa hurtokigt det var med dem gick han över till helt undra priser och glömde bortjordbrukspriserna. Tala om jordbrukspriserna, , och tulu om hurjordbrukets föreningsrörelse har överkompenserat sig själv med ullu dessamiljurder när det har gällt just jordbrukspriserna! Blanda inte inindustripriserna i det. Men det gär naturligtvis inte att resonera sä enkeltmed . Jag vill ge honom ett enda gott råd. Bevisa inte för mycket!Det är nämligen mycket fariigt att bevisa av sanningen. Den här frågan har diskuterats mycket . Det är ingenhär som vill förneka att vi har haft en mycket kraftig prisstegring. Jag trorutt ulla partier är överens om att det är ett allvarligt problem för helusamhället. Vi försöker komma till rättu med det pä ulla möjliga sätt. Men enständig prisreglering som begärs i den här motionen, dvs. en genom alla ärlöpande prisreglering, kan inte vara rimlig, i vurje full inte i en ekonomi somvår. Om man skall tro sifferexercis så åstadkom det prisstoppsom rådde och en stor del av 1970 egentligen bara Återinförande av allmän prisreglering att detblev ännu bättre för kapitalisterna. visade hur fruktansvärt detvar . Då var det ju prisstopp och förbättringen måste alltså hagällt kapitalisterna. Så vur det nu inte -prisstoppet betydde kolossalt mycket.Men vi är medvetna om att en hel del ändringar måste vidtagas. Man måstetillåta vissa prisstegringar med hänsyn till jordbruksuppgörelsen, med hänsyntill vissa lönekostnader osv. Vi vet också att när prisstoppet avskuffudes så uppdrogregeringen ät priskontrollnämnden att mycket noga följu prisutvecklingen. Munhar avgett en rapport över vud som hur hänt i junuuri, och det är ingentingsensutionellt. De prisstegringar som hur skett vur ungefär de beräknude, ochdet är livsmedelsprisernu som har stigit mest. Men man fortsätter att följautvecklingen. Skulle någonting av fruktansvärda bataljmålningvuru sant kommer prisstoppet utt äterinförus. Däremot tror jug icke utt detkommer utt bli en ständig prisreglering i vårt lund med den ekonomi vi har, ochdet av flera skäl. Dels finns det möjligheteratt kringgå ett prisstopp. Manskulle t. ex. försöka sälja varor med sämre kvalitet till samma pris. Delsskulle ett ständigt prisstopp pä jordbruksprodukterna medföra attlivsmedelsarbeture och jordbrukure inte skulle fä löneförbättringar. Allt dettavisur utt en ständig prisreglering är någonting omöjligt i den tid vi lever i. Det finns en annan möjlighet, nämligen att införa entotalreglerad ekonomi. Då får vi ett helt annat politiskt system än vi i dughur, men vi skull ju inte diskutera om det är vettigt eller ej. Vad vihar utt diskutera är ett eventuellt återinförande av prisregleringen, men förnärvarande finns det ingenting som pekar pä att det skulle vara en riktig ochframför allt effektiv åtgärd. Med dettuber jug att få yrku bifall till utskottets hemställan. HerrSVENSSON i (vpk); Först tycker jug att liksomherr i skall spara sinu omsorger om kummurens tid. Det ärtulmans-bordets sak att sägu ifrän, ifull jag överskrider vad som är lämpligtoch riktigt. Mig veteriigt finns inga sädana restriktioner föryttrandefriheten. Det har framgått av undra talares sätt att ta i anspråk tideni dag under 10 å . Det är en väldig skillnud, , mellan att talaom jordbrukspriser och att tala om livsmedelspriser. I livsmedelsprisernu ingårnämligen också effekten uv vissa industripriser, eftersom nästan alla eller ivarje fall de flesta jordbruksprodukter är utsatta för nägon form avindustriella processer. Ätt tala om livsmedelspriser och hur de har stegrats ärinte detsamma som att skylla pä jordbmket. Det vet lika bra somjag. Sedan sade att det är farligt att ge sig inpä sädana här beräkningar. Ja, det är furligt för er - det upptäckte jug ocksänär jug började räkna på finansplanens siffror. Det är väldigt farligt för demsom har ansvuret för att det prisstopp hävts som de för över ett är sedun varmed om utt genomföru. Vurför skall det nu varu sä udministrutivt krångligt och besvärligt, och vurför denna rädsla för prisstoppets ineffektivitet,när man har erfarenhet av hur det verkat under ? Ni var dock självamed om att genomföra det, och det kan påvisas vilket jag klart erkände - attdet är en påtuglig skillnad mellan prishöjningen och överkompensationen underden tid prisstoppet har rått och som närmust föregickprisstoppet. Det är klart att ett stopp på prissidan medför vissuproblem, därför utt företagen kan vilja kompensera sig genomkvalitetssänkningar. Nåväl, men det är en sak som kun hjälpas upp genompraktiska åtgärder, genom ökade krav på varudeklarationer och Hknande. Det äringet omöjligt problem. Det kun inte ha varit något alltför stort problem förer, när ni var beredda utt hålla prisregleringen. Helt kort till . Det vurinte jag som sade att det var sä förfäriigt ineffektivt prisstopp vi hade 1970.Det är som med sina siffror har räknat ut hur fruktansvärtstor överkompensation industrin och kapitalet hade under det år prisregleringenvarade. Jug anser att prisstoppet har varit till nytta, men det kan inte verkaär efter är. Det skall användas precis som det sägs i regeringens förslug ivissu särskilda fall, i vissa bekymmersamma situationer. Sedan skall detförsvinna men kunna komma igen. Det finns som ett latent hot, om man pä nägothåll skulle gå alltför längt i prishöjningur. Att en del uv jordbrukspriserna påverkas avindustriutvecklingen är helt självklart, men en mycket stor del hör hemma inomjordbrukets föreningsrörelse. Varudistributionen hos exempelvis kan viju kolla. Visst faller en del pä industrin, men måla inte pä det där sättet.Det var en alldeles för svart bUd för att någon skall kunnu tro på den. Sedan något om tiden. Respekterar baraett diktat frän talmansbordet? Han hur själv angett i dugens talariista att hunavsäg att hållu på i . Den tiden har han överskridit med 250procent. Det är inte talmansbordet jag syftur på utan hans egen uppgift om hurlänge han skulle tulu. i (vpk): Till uvsaknad av anulys ochkritik uv mitt siffermateriul är buru utt säga att han får välja nägot unnattillfälle utt ruknu själv. Det var synd att han inte ansåg sig ha tid att gå inpå dennu viktiga fräga och att det var viktigare för honom att få sova än attdiskutera folkets problem. Sedan noterar jug utt att säger attprisreglering ur någonting som man skall tillgripa bara i särskiltbekymmersamma situationer. Får jug tolka det så, att de lågavlönades ochgenomsnittslön-tagarnus situation när det gäller priserna på viktigaförnödenheter inte är så bekymmersam enligt ? Återinförande av allmän prisreglering HerrSVANBERG (s); De lågavlönades situution är bekymmersam , , men man hjälper dem inte med att gä ut och förespegladem att ett bifull till en motion om införunde av prisreglering skulle Återinförande av allmän prisreglering innebäraen väsentlig lättnad. Skillnaden mellan och oss är att hanvill hjälpa dem med ord och siffror, siffror som forsar i en enda ström, medanvi vill hjälpa dem med verkliga åtgärder. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av återstående ärenden på föredragningslistantill morgondagens sammanträde. § 4 Kammaren åtskUdes .