prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerudes protokollet för den 8 innevurunde månud. Ang. hemligstämpling av regeringens yttranden tiUEuroparådet § 2 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden Under veckun den 19-25 murs unordnas urbetsplenu onsdugenden 22 murs , torsdugen den 23 murs och fredugen den 24 murskl. Onsdugssummunträdet, som inleds med behundling uvsociuldepurte-mentets huvudtitel, kommer att fortsättas på kväUen. TiU de 14betänkanden som föreligger tUl behandling har fogats summunlugt ett40-tul reservutioner. Torsdugen den 23 murs äger den utrikes- ochhundelspoHtisku debutten mm. Därefter behandlas eventuelltkvarstående ärenden, och sammanträdet uvslutus med besvurunde av enkla frågor.Även på torsdugen blir det nödvändigt utt unordna kvällsplenum. behandlas inrikesutskottetsbetänkunde ungående arbetsmarknaden. TUl dettu betänkunde hur foguts ett 20-tulreservutioner. Fredugssummunträdet kommer utt avslutas senust omkring kL 15.30. § 3 Ang. hemligstämpling av regeringens yttranden tillEuroparådet Herr utrikesministern ordet för att besvuru i Agnas (m) i kammarens protokollför den 29 febmari intagna frågu, nr 101, tUl herr statsministern, och unförde: i Agnas har frågatstatsministern om han vUl redogöra för orsakerna tUl att regeringens yttrandentill i vissa fall hemligstämplas, som t. ex. när det gälleryttrandet i anledning av en svensk församlings - - hänvändelse tUlrådet. Frågan haröverlämnuts tUl mig för besvurunde. Enligt 3 § sekretesslagen får hundlingur i ärenden, somungar rikets förhållunde tiU främmande makt, endast i de fall och i den ordningKungl. Maj:t bestämmer utlämnas tidigare än efter handlingens dutum.Vidure gäller enligt summa paragraf utt hundling i ärende som, utun att vura avden beskaffenhet som nämnts, angår myndighets förbindelser med främmandemakts myndighet eller undersåtar eller eHest rör främmande makt eller dessförhållanden inte utan tillstånd av den handläggande myndigheten får lämnas uttidigare än efter handlingens datum. Är det uppenbart att handlingensinnehållande inte Ang. hemligstämpling av regeringens yttranden tillEuroparådet påkullusuv hänsyn till rikets säkerhet eller av internationella hänsyn gäller dock inteden sistnämndu sekretessregeln. Vid tillämpningen av de nu nämndu sekretessbestämmelsernujämställs enligt studgud pruxis mellunstutlig orgunisution med främmunde mukt. Evangelisk-lutherska kyrkun i hur unmält svenskuregeringen till europeisku kommissionen för de mänskligu rättigheterna iStrasbourg och gjort gällunde utt kränkt urtikel 2 i förstutUläggsprotokollet till konventionen om de mänskligu rättigheterna. Artikelnhandlar om rätten tUl undervisning. synpunkter på denna anmälan har skriftligenframförts till kommissionen, och inom någon tid kommer muntliga förhör atthållas i . Förfurundet inför kommissionen sker inför lycktu dörrurenligt en uttrycklig bestämmelse i konventionen. Orsuken härtill är att kommissioneninte är en domstol utan ett förlikningsorgan, som i första hand skall försökaåstadkomma en uppgörelse i godo mellun purternu, sedun den väl utrettsuksummunhungen. Om purternu tvingus till ställningstugunden införoffentligheten, låses lätt positionernu, och då kun förliknings-förhandlingur ihög grud försvåras. Om en förlikning inte kan åstadkommas, skull kommissionenuvge rupport tUl . Dennu rupport är enligtkonventionen hemlig och kun offentliggörus buru efter ett beslut uv ministerkommittén.Så skedde t. ex. i Greklundsmålet. Dessu konventionsbestämmelser, som underställdesriksdugen för godkännunde genom proposition nr 165, är entydigu, ochförurbetena tUl konventionen lämnur mte rum för tvekun. De fördrugsslutundestaternu har avsiktligt valt denna typ av förfurunde för att möjliggöra smidigalösningur pä mångu gånger svåru problem. Mun skall komma ihåg att i flera fallolika Europarådsstater blivit anmälda till kommissionen för mycket allvarligakränkningspåståenden. Som exempel kan nämnas: vissu händelser på under1950-tulet, vissu händelser i likuså under 1950-tulet, vissuhändelser i just , vissu frågor rörunde behundlingen uv personerfrån Östufriku uv indiskt och paki-stanskt ursprung osv. Däremot har svensku regeringen i ett fuU som det häruktuellu självfullet ingen uniedning utt själv viHu hemlighållu inlugor tillkommissionen. Men regeringen måste av hänsyn tiU kommissionen och ministerkommittén,dvs. UV internutionellu hänsyn, konsekvent vägra att utlämna handlingar av dethär slaget. i Agnas (m); Jug tuckur utrikesministern för svuret på minfrågu. Det är UV mycket stort intresse, men jag hur fått det alldeles , detär långt och jug hur inte hunnit studeru det närmure. Jug vill emellertid ändåsäga nägru ord med uniedning uv det. Min frågu hur förunletts uv en önskun utt ge störreoffentlig kännedom åt utt frågun om huruvidu den svensku regeringen hur rättutt vägru föräldrur, som så önskur, utt tu sinu burn ur skolansreligionsundervisning, just nu Ugger under prövning i kommission för de Som vi hur hört, hur den Evungelisk-luthers-ku försumlingenbegärt att dess medlemmar skull fä befrielse från religionsundervisning försinu burn för utt själva med kompetenta lärure skötu dennu undervisning. I juli1970 sude regeringen nej till dennu begärun, och i junuuri 1971 vände sigförsumlingen till Europurudet. Jug vill nu betonu utt det är mycket ovunligt uttEuropurådef godkänner unmälningun Strikt formell grunskning och noggrunnu undersökningarUV unmäluns innehåll hude t. ex. medfört utt till endust 50unmälningur uv 3 350 hude fått gå vidure. Den svensku försumlingens unmäluntogs upp. Kommissionen föreslog på det studiet utt regeringen skulle förlikusig med försumlingen, men regeringen vägrade enligt uppgift och vUle avprincipiella skäl få frågan belyst just på det sätt som kom frum i svuret.När kommissionen krävde förkluringur avgav regeringen sådana, som dock harhemligstämplats. har jag av fått det besked som jag kunskeunude i förväg, nämligen utt det är sekretesslugen som äberopus. Men jug måstefrågu; Är främmunde mukt? Det är regeringens tolkning, men detfinns personer som hur en unnun uppfuttning, bl. u. en professor irättsvetenskap, själv medlem av Evangehsk-luthersku försumUng iStockholm, som står bukom ifråguvurunde unmälun. Jug hur inte tulat med honom,men jag hur sett uppgifter om det. lug ville frågu utrikesministern; Trorutrikesministern att regeringens svar kunde ledu tiU internutionelluförvecklingur? Tror regeringen utt någon främmunde mukt är oroad? får jug UV svaret vetu utt det är de strängubestämmelsernu i konventionen om de mänskUga rättigheterna som gör attregeringen har varit tvungen utt tu dennu hänsyn, och då kun ju regeringenförbli i sitt lugn. Men sumtidigt är jug oroud över utt mångu uv de svenskuföräldrur som umgås med summu pluner som ifråguvurunde försumling känner sigbeklämdu. De hur ingen utsikt utt få någon vetskap om hur de skull fä sinuproblem löstu. Min bedömning är utt regeringen skulle hu vunnit på att låta sinförklaring vara offentlig. Mest skulle den vinna på att genast vidta åtgärdersom bortröjer hindren för föräldrurnu utt ordnu alternutiv undervisning. Sedun mäste jug fråga utrikesministern; Jämställerutrikesministern verkligen dennu Ullu försumlings unmälun med de på s. 3 isvuret omnämndu mycket allvarliga kränkningspåståendena från , Sydtyrolenoch ? 1 så fall är dennu frågu mycket ullvuriigure än ens jug hadetänkt mig. Jug hude trott utt den trots allt inte.var uv den omfuttningen, ävenom jug unser den oerhört viktig och även om jag tycker utt regeringen medadministrativa och ekonomiska medel mot-urbetur inte buru privata skolor utunockså de människor som har underkänt undervisningen i reUgionskunskap i dennormulu skolun och vUl ordna den på annat sätt. hemligstämpling av regeringens yttranden tiUEuroparådet Jag lämnade avsiktligt ett rätt utförligtsvar på i Agnas fråga. Det bör inte kvarstå någon tvekan vare sighos själv eller hos de andra som hur föHt dennu diskussion om hur hemligstämpling av regeringens yttranden tiUEuroparådet rättslägetär i ett full som dettu och om vilku internutionellu hänsyn det är somförpliktigur den svensku regeringen utt hemlighållu yttrunden till kommissionenför mänskligu rättigheter. ställde en juridisk frågu till mig, nämligenom mellunstut-ligu organisationer är att jämställa med främmande makt. Jagskulle viHa svara med en motfråga: Om de inte är att jämställa med främmandemakt, vad skall de då likställas med? Och skulle vi inte acceptera vilketriksdagen ju har gjort - ända - att mellanstatligaorganisationer likställs med främmande makt, skulle det innebära att vi isjälva verket har handlat utan stöd av gmndlagen ända . behöver faktiskt inte hysa någon tvekun om utt mellunstut-liguorganisationer är utt jämställu med främmande mukt. sude utt den svensku regeringen untugligenskulle vinnu på utt offentliggöru det här yttrundet, och jag håller med herrNilsson på den punkten. Det finns ingen som helst så utt sägu intern politiskönskun från den sidu utt hemlighållu det här yttrundet. Detär ett utmärkt yttrunde. Kunde vi betrakta frågan, vilket vi alltså inte kan,uteslutande som en inhemsk fråga, så skuUe vi självfallet ha offentliggjortyttrandet. När vi inte gör det, så är det uteslutunde uv hänsyn tillkommissionens mycket fustu pruxis på den här punkten. Vi hur fått en bekräftelse från kommissionens ordförundepå utt vårt hundlingssätt är det endu rimligu och det endu korrektu. Hun hur ien skrivelse till oss direkt konfirmerut dettu. Hun säger själv att heltoberoende av vad yttrandet innehåller, så kun hun inte godkännu utt detpublicerus i någon form. Det är dennu förpliktelse som vi lever upp till. Jug vUl erinru om utt riksdugen hur godkänt dettuförfurunde 1951 och utt i Agnas därför egentHgen indirekt uppmunurden svensku regeringen att bryta mot en väsentlig internationell förpliktelsesom vi hur iklätt oss. i Agnas (m): Jug vill tucku utrikesministern för tUläggettill svaret. Det var mycket värdefullt också det. Jag betonar en gång till uttdet som stär pä de tre sidornu i svuret kommer utt bli föremål för mitt ochundrus studium. Jug vill inte ulls uppmunu regeringen utt brytu motinternutionellu förpliktelser, men jag anser att det är ytterst viktigt att vikommer till rätta med denna fråga. Här gäller det en liten svensk församlingsanmälan i en undervisningsfråga, som väl med tanke på och världen inteär av så stora mått och inte kan jämstäUas med händelser av mera allvarligtslag som inträffat i andra länder. Jag tycker att det hade varit skäl i attregeringen redan på det första stadiet, när frågan ställdes om inte förlikningkunde ske, hade tagit kontakt med och gjort upp i godo.Regeringens håUning här och den skrivelse som utrikesministern åberopar kan jaggivetvis inte angripa eller misstänkliggöra, men jag anser ändå att det hadevarit skäl att se på frågan på annat sätt. Jag tror att situationen ute ilandet bland församlingar och enskilda vi har t. ex. ett faU nu i ,som gäller en enstaka elev uppfattas som mycket oroande. Om 50 är får vi veta vud regeringen hur sugt. Det kunhändu utt vi efter överläggningarna i fär veta mera, men vi vet intehur snart det kan bli. Vill i Agnas diskuterusukfrågun, så är det fullt möjligt, men då fär diskuteru den meden unnun medlem av statsrådet. I och för sig kan jug väl fullt respekteru herrNUssons engagemung i sakfrågan, men jug kun inte respektera utt idettu syfte på sätt som hur skett - och det hur inte bara skett från - misstänkhggör motiv när det gäller hemligstämplandetav yttrundet. Vår poUtik i sukfrågun är deklurerud i andru sammunhung, och vUlherr NUsson diskutera den står möjligheten, som sugt, öppen, om hun rikturfrågan tUl det statsråd som är kompetent. Ang. tidpunkten för tillsättande av utredning om demultinationella företagens beskattning Överläggningen var härmed slutud. § 4 Ang. tidpunkten för tillsättande av utredning om demultinationella företagens beskattning Herr finansministern erhöllordet för att besvara i (s) i kammarens protokoll för den8 mars intagnu frågu, nr 119, och unförde; i hur frågat mig närjug uvser utt . tillsättu den utredning angående multinationeUu företagsbeskattning som riksdag begärde. Dettu beskuttningsproblem undersöks för närvurunde bådeinom och på gemensum nordisk bus. Erfurenheternu fråndessu undersökningur bör uwuktus innun en speciell svensk utredning tillsätts. i (s): Jug ber utt få tucku finunsministern försvuret. De multinationeUa företagen tillhör inte de meru lättfångudeskutteobjekten. Genom sina många ekonomiska transaktioner över nutionsgränsernuhur de storu möjligheter utt undgå beskuttning. Ett exempel på det - oftudiskuterat är de utländska oHebolagen, som år inte redovisar någonbeskattningsbur inkomst i . skrev jug en motion med kruv på eneffektivisering uv skuttelagstiftningen, så utt de svensku skuttemyndigheternubättre än hittUls skulle kunnu ingripa mot misstänkta fall UV skutteflykt överlundets gränser. Riksdugen biföll motionen och unsåg för sin del utt översynenborde göras skyndsumt och ske inom rumen för en särskUd utredning. Vi vet ullu utt finunsministern är en noggrunn mun, menutt hun skulle ta på sig bara för att fundera på densnabbutredning som beställde kom ändå som en överraskning. Syftet meddenna enkla fråga vur därför att ge finansministern en vänlig påminnelse I* protokoll 1972. Ang. tidpunkten för tillsättande av utredning om demultinationella företagens beskattning om utt detnu kunde vura dags utt tillsätta den utredning som begärt. säger finunsministern att dettu beskuttningsproblemundersöks inom och på gemensum nordisk basis och att mun därför böruvvuktu. Men dettu vur inte heller obekunt för bevillingsutskottet då detskrev sitt betänkande. Man sude ungefär så här: håller på och förberederdettu. Finunsdepurtementet häller på och funderur. Men trots detta ville man ändåha till stånd en särskild snabbutredning. Man hade antagligen mycket bestämdaerfurenheter uv att dessa internutionellu utredningur tur mycket , ochjug tror utt det vur en klok linje som utskottet gick in på när mun begärde ensärskild snabbutredning från finansdepurtementets sidu. Det är möjligt utt finunsministern hur en positivuppfuttning om hur snubbt det skull kunnu gå att få fram en OECD-utredning. Menvi kan inte vänta mycket längre. hur förmnnit, medan vi huftdiskussioner kring de utländsku bolugens eventuellu skutteflykt på svensk mark.Därför vill jag avsluta detta inlägg med en fråga tiU finansministern. Vad ärdet som gör att finunsministern i dettu specieUu fuU har anledning antu utt vimycket snubbt skulle få frum en internutionell överenskommelse? På den sistu frågan viU jag svara att jaginte uttalat mig om snabbheten. Jag säger att erfarenheterna från deundersökningar som sysslar med och som vi inlett på nordisk bas böravvaktas innan en speciell svensk utredning tillsättes. Skall jag vara äriig får jag säga att jag anser att dettaproblem är tiU ytteriighet svårt att lösa. När man tittar närmare på det - vihar gjort ganska ingående undersökningar i - hur det visutsig utt ingen nution kunnut lösu det. Jug hur personligen den uppfuttningen uttskall man tillsättu en svensk utredning, bör mun ha så mycket bakom sig att manhar god anledning att räkna med att det blir resultat uv den utredningensurbete. Det har sagts mig att vissu andra länder skulle ha löstdenna fråga. Vi har huft kontukt och överiäggningur med dessu länder, men dethur visat sig utt ingen nution hur kunnat klara dettu på ett tillfredsställundesätt. Mun kun helt enkelt inte klara det på nationell bas, tyvärr. Detta är iexklusiv mening en fråga om hur mun skuU fördelu en globul vinst, och hur munfördelur en globul vinst är ju en internutioneU fördelningsfråga. Man kan gå igenom oHebolagens räkenskaper. Man kankonstuteru utt de inte hur någon vinst. Mun kan dru slutsutsen att bukom dettaligger specifika prissättningar i relutionernu mellan moderbolug och dotterbolag,men den härvan nystar man inte upp på nationeU bas. Vi hur t. o. m. låtit den svenska pris- och kurtellnämndentittu närmare på oHebolagens vinstmöjligheter och vinstsituution, och den hurbl. u. konstuterut utt dotterföretugen i visur ett sådunt resultut uttde under fleru år fått betydunde driftstillskott utifrån uv mod erf öre tugen iderus egenskap uv uktieugure. Om situutionen är sådun har jug unsett utt det ären tämligen hopplös uppgift utt försöka lösu den på nutionell bas, och det äranledningen till mitt svan HerrPETTERSSON i (s): har ju begärt denna utredning. Munkun nuturligtvis hu oliku uppfuttningur om vilket resultat den kan komma attleda fram till, men det vore väl ändå rimligt att en utredning ganska snabbtfick prövu dennu frågu, vilket riksdugen har begärt. Problemen är utomordentligt svåru utt lösu, och en del uvdem hänger väl summun med det fuktum utt det inom finns vissu länder somkunske inte är intresserude uv utt få dessu frågor löstu, eftersom de dänur pådet sukernus tillstånd som råder. Sumtidigt som man alltså kun sägu utt problemen är svåruutt lösa både för oss i och internutionellt kun mun också sägu uttuppgiften utt verkligen göru det är ungelägen. Det underströks inte minst uvLO-kongressen i höstus. Gunska mångu motioner behundlude de multinutionelluföretugen i och skutteproblemen i sumbund med dem, och kongressenuttalude sig bestämt för att man skulle ta itu med frågorna. Ändra länder försöker knäcka problemen. De har kanske intefunnit den fullständiga lösningen, men de är inte på summu sätt somfinunsministern bereddu utt kustu yxun i sjön. Jug är övertygad om att detskulle ha en positiv effekt i OECD-arbetet för utt få en lösning, om mun som enindirekt påtryckning från svensk sidu tulade om utt nu sätter vi i gång med ennutionell utredning på dettu område i syfte utt skupu nutionellu regler. Jugtror det kunde hu en hälsosum effekt när det gäller utt få furt på OECD-urbetetmed utt kommu till rättu med de multinationeUu företugens skutteproblem. Slutligen hänvisar finansministern till SPK;s nyligenpublicerade undersökning om oHebolugen i . Mun skulle ulltså hu kommitfrum till utt det är fuUt klurt utt de inte går med särskilt storvinst. Mendettu är helt enkelt, herr finansministern, en fråga om vilka avräkningspriserman arbetar med. Är mun integrerud helu vägen från oHekällun och frumåt hur munlätt utt tu ut vinsterna i vilket led som helst. Jag vill därmed inte ha sugtutt oHebolagen medvetet skulle smita från skatten i det fårundersökas. Men jag vägrar att tro att dessa stora oHeföretag arbetar år efterår, årtionde efter årtionde utan att göra någon beskattningsbar vinst i vårtland. De kan inte drivu verksumheten i med förlust sä välvilligtinställdu tUl det svensku sumhället tror jag inte utt de är. Ang. tidpunkten för tillsättande av utredning om demultinationella företagens beskattning Jug skuU inte fästu mig vid de betydundeöverdrifter som låg i det senuste inlägget, utt finunsministern kustur yxun isjön. Jug är medveten om utt det ligger en beställning frånriksdugen, och det finns ingen uniedning för mig utt nonchuleru denbeställningen. Det förhåller sig emellertid så att regeringen bestämmer omutredningar skuU sättus i gång, och en rimlig utgångspunkt bör vuru uttutredningen skull hu pruktisku möjligheter utt kommu frum tUl ett resultut. Därhur jug efter mycket långa överläggningur med minu nordisku kolleger och medtjänstemän som besökt undru länder som brottuts med problemet kommit frum tillutt ingen hur lyckuts lösu det på nutionell bus. Då är det bara utt hälsa medglädje att mun nu i hur uppmärksummut frågun i sinskattekommitté och tagit itu med den. Därmed kan det finnas ett resonligt ochrealistiskt skäl för att gripa sig an med problemet. Men att ha en utredningsom bara i fåvitsko hur jug uldrig haft särskilt mycket till övers för. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. desarmering av minor Herr försvarsministern ordet för att besvara fm Frcenkels (fp) i kummurens protokoll för den 8murs intugnu frågu, nr 117, och unförde; hur frågut mig om jag anser attdesarmering UV minor fortfurunde skull ske genom isärtagning i stället försprängning. Jag utgåri mitt svar från att fråga avser sjöminor. Desarmering innebär utt mun skUjer sprängrör och detonutorfrån självu sprängluddningen. Dettu sker i fred endust med svensku sjöminor.Skulle hård väderlek eller undra omständigheter göra en sådun desurme-ringriskubel sprängs även de svenska minorna. Det kun då bli nödvändigt utt förstbogseru minun tUl säker plats. Utländska minor sprängs nästun unduntagslöst i fred. Förutt kunna skydda vår sjöfart i krig är det nödvändigt utt desurmeru utländskasjöminor för att tu redu på deras konstruktion och därigenom skupu möjligheterutt oskudliggöru dem. Detta gör det nödvändigt utt reduni fred utbUda personal för desarmering av minor. Under denna utbUdning tusstörstu möjliga hänsyn tiU personulens säkerhet. FruFR/KNKEL(fp): Jag ber att få tacka herr försvarsministernför svaret på min fråga. Den sista meningen i svaret är jag särskUt glad över,men när jag ställde frågan tänkte jag faktiskt inte på utbUdningen utan mest påhur man desarmerar de minor, som länge har legat i vatten och rostat. Detär ju en riskabel uppgift över huvud taget att desarmera minor, och ännuriskablare blir den, när minorna har utsatts för vattnets påverkan. Minsta stötkan ju få en mina att detonera. har man desarmerat ett 80-tal avde 130 minor som har flutit upp på . Övriga har man sprängt. Enligtmin mening borde man ha gjort det med samtliga. får vi reportage i pressenfrån de här desarmeringarna, och vi kan läsa sådant som; "Han desarmerarminor. För riskerar han livet." Det är nämligen storleken på des. k. riskpengar som man får när man desarmerar en mina. Om jag inte är felunderrättad bestämdes det beloppets storlek och har inte ändrats sedandess. Men det är ju inte bara en enda man som riskerar livet,utan det är ett flertal, nämligen alla de, som deltar i den här bärgningen. Vidminsta törn mot bärgningsbåtens kant detonerar minan, och den innehåller mellan50 och sprängämnen. Det bör bli en bra smäll, och knappast någon När nu helu urbetslivet är inriktat på arbetarskydd hur jug frågutmig, om det inte förekommer något urbeturskydd i dettu uvseende. Jag tyckerockså utt man bör tänka på de efterievunde. Lek med människoliv som insuts menurjug är något förkustiigt, som inte borde tUlåtus. Försvursministern säger ocksä i svuret utt mun i fredendust desurmerur svensku sjöminor. Dä finns det, tycker jug, ännu en anledningtill att man inte skall desarmera utan spränga. Ätt man under krig desarmerarminor i forskningssyfte kun jug förstå, men jug hur också sagt mig utt så här26 år efter kriget kun det inte finnus någon endu gummal mina, varskonstruktion mun inte känner tUl. Ang. desarmering av minor Jag kan förstå att känner vissoro när hon läser sådunu referut som hon hänvisur tiU. Men säkerheten är sålångt jug vet tillfredsställunde. Någru olyckor hur vi inte huft. Detförhällundet utt mun i vissa full desurmerur svensku minor beror på utt mun pådet sättet kun tUlvurutu dem. Mun känner ju konstruktionen, och urbetet unsesvura tämligen riskfritt. När det gäller utländsku minor spränger mun de flestu. Närkonstruktionen inte är bekunt försöker mun emellertid utt tu redu på den, ochmed de hjälpmedel mun nu hur till förfogunde bedömer jug inte riskernu somsärskilt storu. Jug skull inte i detuH gå in på vilku modernu hjälpmedel -television och unnut - mun unvänder. Mun närmur sig inte en främmunde minadirekt, utan mun hur möjligheter utt på uvstånd studeru den innun mun bestämmerom mun skull sprängu den eller desurmeru den. De myndigheter som är unsvuriguför detta hur redovisut för mig hur mun förfur, och jug kun inte se unnut änutt säkerheten i dettu fall sätts främst. Den extru ersättning som utgår till officerure ochunderofficerure -det är buru sådunu som unvänds när det gäller desurmeringunder fredstid - kun förefuUu liten. Om jug inte är fel underrättud pågår nuförhundUngur mellun uvtulsverket och berördu orgunisutioner för att justeradessu extru tUlägg som mun får utöver lönen när mun är ute och desurmerurminor.