prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Låt mig först tucku sociulminister stutsrådet Odhnoff för att de återförde debutten till ett sukligure plunoch till en meru lågmäld ton, som jag tror bäst tjänar det syfte som vi ullu ärute för utt främju. gjorde ett försök att summunfuttu mitt förstainlägg. Han tyckte sig kunna göra det med formuleringen: Skutterna skall sänkasoch förmånerna höjus. Det vore verkligen ett enkelt politiskt progrum. Jug trorutt både och jug skuUe vuru utomordentligt gludu om vi med gottsumvete kunde gå ut med ett sådunt progrum, för det skulle verkligen innebäruen mycket stor förbättring för de flestu. Fullt så enkelt är det nu inte. Jugskulle väl, om jug ville unvändu en liku enkel formulering med den risk detinnebär utt den blir schublonmässig, kunnu säga att om skutternu kun sänkus kunockså förmånernu sänkus och i vissu full helt upphöru. Dessu förmåner går, somjug sude, i dug till mycket stor del åt tUl utt tillfredsställu behov som huruppstått på gmnd uv skutten, behov som inte funns tidigure utun somskuttetrycket hur skuput. Under debutten har jag fått en del upplysningur från denkommun som med en vunlig sociuldemokrutisk definition bör varu Sverigessturkuste sumhälle, nämligen , där mun hur den enorma kommunuluskuttesutsen plus som mun får av oss undru i skutteudämningsbidrug. Om det är sunt utt ett samhälle som tar i anspråk del av medborgarnas inkomster och förvaltar dem för medborgarnas räkningär ett starkt samhälle, så är en mycket stark kommun. lär örebroarnaav någon aiUedning inte uppleva det sä, men det behöver vi inte fördjupa oss i.Där hade man en 40-procentig ökning av de sociulu kostnaderna, somunsvarigt folk nästan helt hänför tUl stigande bostudskostnuden Och så sägermun att den skuttehöjning med som blivit nödvändig kommeratt framtvinga en Hknande ökning av de socialu kostnaderna. Ouvsett vud som iövrigt händer kommer ulltså den ökude skuttebelustningen utt tippu över flermänniskor på den sidu om gränsen där mun måste få hjälp i extraordinär ordning,och så är mun inne i en cirkel. Det är den cirkeln som jug fleru gånger hurförsökt påvisu finns; självu de åtgärder vi vidtar för utt uvhjälpu behovenskupur nyu behov i en ständig spirul som tycks vuru mycket svår att bryta. Jug fick en direkt frågu av socialminister ,nämligen om jag menar att den svensku sociulpolitiken inte tål utt byggu vidurepå, utt helu systemet är feluktigt - jug tror utt jag nu citerar frågunkorrekt. Det är en mycket, mycket uUvurlig frågu. Jug viU gärnu försöku svuramed summu ullvur som frågun ställdes; till en del gjorde jug det redun i mittförsta inlägg. Låt mig först, med oförminskad respekt för sociulministerAspling och huns vidu och även förmågu att urbetu med de sociulu problemen,sägu att hans framträdande gör ett intryck av trötthet. Jag menar nu inte jagunderstryker detta starkt - ett personligt intryck; det är inte som verkar ofräsch eller så, men politiken som framläggs gör på någotsätt ett intryck av trötthet. Man har lUcsom efter årtionden av mycketrespektingivande insatser, som jag och många med mig aldrig gjort något försökatt nedvärdera, fått så mycket att göru med utt ständigt tätu nyuppkommundeläckor i systemet, utt mun liksom inte hinner gå vidure eller, om så skullebehövus, omprövu vissu uv gmndvulurnu för systemet. Vud jug sade tidigure vurutt vud dessu människor, som jug refererade till - de som verkligen urbetar utepå fältet med de sociulu frågorna -, upplever inte är enstaka brister somrelutivt lätt kan rättas till bara pengarna kommer fram. Vud de upplever är istället att en del av själva grunden vacklar, att systemet håller på attspricka upp i fogarna; men det gäller långt ifrån hela systemet och helagrunden. räknade upp en del områden där det vidtagitsåtgärder som han undrade om jag verkligen vill underkänna och sägu utt de ärnegutivu till sin verkun. Nej, långt därifrån, mycket fungerur ännu - ochfungerur bättre än det gjort tidigare men jag tycker ändå att vi har rätt ochskyldighet att ställa frågun; Håller det inte på utt händu någonting med självugmnden? Är inte en del uv den teknik vi tUlämpur i vårt sociulu system ett urvfrån med helt undru förutsättningur än vår tids, bl. u. en helt unnaninkomstfördelning? Jug vidhåller utt systemet med stora inkomstöverflyttningurinte kun hu och ej heller hur den effekt som det hude en gång för någru tiotulår sedun och som det vur tänkt utt hu; jag har angivit skälet;inkomstfördelningen har blivit sådun utt just förmånstugarna själva måste bidramed så stor del av finansieringen att m. fl. 4 protokoll 1972. m. fl. nettoeffekteni förhållande till de miHurder vi bmtto unvänder för ändumålet blir för liten.Men bruttoeffekten slår igenom i skuttetrycket och upplevs som en belustningsom kun bli för stor för att vi skall få människorna utt tålu den. Jag tycker att vi hur både rätt och skyldighet utt ställuden frågu jug stäUde, och jug menar verkligen att det i vissa delur ärgmnden som vucklur, inte buru detuHer som är feluktigt utformude. Och jughävdur fortfurunde: vi kommer inte förbi dettu utun utt se på de undru storuområdenu som påverkur behovet uv sociulu insutser och det är skutternu. tulur med viss stolthet om de förbättringarsom gjorts för barnfumidernu; men måste vid det här luget liksomjug ha börjut få rupporter om att den reform vi beslutade om tUlvissa delar slår slint - jag vet ännu inte i hur stor utsträckning, och det vetnog inte heUer. Det kommer emellertid rupport efter rupport frånkommuner som hur beslutut utt icke utnytda möjligheten utt med statsbidrag höjade kommunulu bostadstUläggen till burnfamiHer. Kommunernu står kvur på dengumlu nivån, och de gör kanske t. o. m. en vinst därför att bestämmelsen om attstatsbidraget ökar tiU gäller även om man inte höjerbostadstilläggen - och det gör man inte. Varför gör man inte det?Jag tror utt vi skull vuktu oss mycket nogu för utt skylla pä'kommunul snålhet.Jug tror utt vi skull respekteru när kommunernu säger: Vi klurur det inte. Mun får genom ett reformbeslut i , som fattatsefter det utt den kommunulu budgeten är fustlugd, en ny utgift, som måste tusfrån det hårt unsträngdu kontot "oförutseddu utgifter" - det finnsingen annun plats för det - och mun klurur det inte. Vud händer då? Jo, dä blirdet så utt ett untal fumider - jug vet inte hur stort - inte får någotförbättrat statsbidrag tUl skatten, men de får den höjda skatten i sinakommuner. Därmed har det, i vade fall för dem, slagit slint . Jag tycker utt det är ett exempel blund undru på utt viiblund siktur åt ett håll och träffur åt ett unnut. Vi får senure reda ut hurvunlig den här företeelsen blir; jug vet det inte, men jug känner till konkretuexempel på utt dettu händer och utt mun i mångu kommuner, även blund de storu,ullvurligt överväger: Har vi möjlighet att ta den här reformen eller inte? Vi kan inte komma ifrån skatteresonemanget. vid det förflutna och sade att vi en gång i världen hade ett systemsom gav större stöd till människor ju större inkomster de hade. Jag villbestämt säga ifrån att det knappast finns någon som åsyftar attåterinföra sådana effekter, och det är ej heller nödvändigt. Jag har sagt någongång tidigare att det knappast finns någonting som inte går att göramed skatteskalor; kan göra det mesta. Man kun bestämmu sig för de effekter man vUl nå och hurstort stöd mun vill ge i oliku inkomstlägen, tUl oliku fumiHetyper osv. Sedunkan mun se tiU utt man får frum de effekternu. Det är inte ens särskilt svårtmed vår tids teknik. Det är inte frågu om utt privUegiera de rika, men det ärfråga om utt på något sätt försöku få bort det storu, väldigu mellanblocket itrunsfereringarnu, vUket inte gör vare sig tUl eller ifrån. 1 båda kanternu pådet storu transfereringsblocket finns en bit som hur effekt ochverkligen innebär överföring från rUcu tUl futtigu, men däremellun ligger ettväldigt block, som är mycket större och där pengur går ut och in tiU summumänniskon Dettu hör tUl det som jug menur utt mun måste börju med utt rättutill. Sociulförsäkringurnu, , är inte bru i dug. Defyller inte sin uppgift. Det är klurt utt de är mycket bättre än de vur på1930-talet, men de fyller inte sin uppgift fullt ut. Vi vet - en del avförsäkringarna är under utredning att sjukförsäkringen lämnar stora luckor,som måste fyllas igen. Vi vet att arbetslöshetsförsäkringen lämnar ännu störreluckor. Jag viU gärna säga att jag är djupt besviken på den utredning som harlagt fram förslag tiU ny arbetslöshetsförsäkring. Jag vet att det har skett ien tämlig politisk enighet, men jug är liku besviken i ullu fall. Om det nuberor på hänsynen till att fuckföreningurnu behöver sina egnaarbetslöshetskassor såsom rekryteringsurgument eller på något unnut, är det enhalvmesyr mun tänkter sig. Jag vUl personligen jag understryker detta medpersonligen, ty frågun är ännu inte behundlud i något purti, såvitt jug förstår- inte tänku mig någon annan form för arbetslöshetsförsäkring än ett nyttkapitel i lagen om ullmän försäkring, vilket skull omfattu ullu. Det är för migen självklurhet. Våru sociulförsäkringur hur även andru brister, som görutt vi får gå in med hjälpformer, vUka inte borde behövas i sammanhanget. säger - och jag skall slutu med det - att viensidigt hur uppehållit oss vid den kommunulu socialhjälpen. iAlvestu hur redan svurit sig fri och sagt att hun över huvud tuget inte hursysslut med den. Jag vUl sägu utt den hjälpformen spelude en mycket liten rolli vår debutt, tUls i Huskvurnu förde in den. Jug hur i dug som tidigure åberoput den kommunulusociulhjälpen bura i ett enda syfte, nämligen för att visu ett symtom blundandru symtom på att det är någonting som inte fungerar. Det kan inte jugunderstryker det, , en gång till - få vuru så att inkomstbortfullmot vUku mun borde kunna försäkru sig skall behövu täckas med tillfällig,enskild, behovsprövad sociulhjälp. Sociulhjälpen får inte förbh vud den i dugär - det hävdur jug mycket bestämt - nämligen ett mekuniskt utbetulunde uvpengur som borde kommu någon unnunstuns ifrån. De människor som sysslur härmedhindrus utt göru det de verkligen skull göru, nämUgen deltu i den uppsökunde, individuelluoch rehubUite-runde vården. Det finns tusenstämmigu vittnesmål från dem somsysslur med dettu om utt det förhåller sig så. Det är vi som hur unsvuret. ViskuU inte misskrediteru sociulhjälpen. Vi skuU inte nedvärderu sociulvården. Viskull rehubUiteru sociulhjälpen, men vi kun inte göru det så länge den ihuvudsuk - jug hävdar, i huvudsak - består av ett mekaniskt utbetulunde avpengar, där man inte har tid att göru sig bekunt med vud som är detbukomliggunde behovet. Det är buru dettu jag har velat sägu om sociulhjälpen. Detär inte ett instämmande i något skall om att socialhjälpen skulle vara onödigeller innebäru ett särskilt påfallande slöseri. Sociulhjälpen fyller inte denuppgift den skull fyllu, därför att den tvingats fylla uppgifter som den bordevara befriad ifrån. m. fl. m. fl. I korthet någru kommenturer. i Alvestu nämnde utt hun i sitt förstuinlägg hude sugt utt urbuniseringen uvspeglur kostnudsstegringur etc. i denhuvudtitel vi i dug diskuterur. Vad jug vUle fästu på är utt UV den mycket kruftigu unslugsökning det är frågu omhär, nämligen 1 800 midoner kronor, gäller ungefär hälftenfolkpensionsunsluget. Sedun skulle vi kunnu föru en diskussion meru i detuH. Jugskull emeUertid inte göra det, utan jug hänvisur tUl huvudtiteln, därunslugs-ökningurnu i mycket hög grud gäller utvecklingen uv oliku sociulatrygghetsreformer som man ingalunda a priori kan säga är ett resultat, ettutslag eller en avspegling av urbaniseringen, utan det är fråga om en väsentligutökning, inte minst av den sociala servicen. TUl vUl jag säga att han tydligen harsvårigheter att lyssna på vad jag säger. Jag sade i mitt första anförande - ochjag upprepade det i mitt andra - att politUcerna givetvis måste ta ansvar försjukvårdens målsättningar, struktur och inrUctning. Det är detta viktiga urbetevi står mitt uppe i. Jug har tidigare fört den här debatten med häri kammaren, och jag skall inte nu upprepa vud jug då anförde. Vi befinner ossmitt i en strukturell förändring uv sjukvården. Målsättningen för hälso- ochsjukvården hur också , på ett helt unnut sätt än tidigure, inriktuts på attfä till stånd dennu stmkturförändring. Det frumstår som en nödvändighet, inteminst på gmnd uv sjukvårdens kostnudsutveckling och angelägenheten av ettriktigt resursutnyttjande. Därvid har vi ställt den öppnu vården,långtidsvården och psykiutrin i centmm; de delurnu är prioriterude i olikuuvseenden. Sumhället hur skuffat sig instmment som på ett bättre sätt äntidigare möjliggör en strukturell förändring av sjukvården. Jug vUl sägu dettutUl , eftersom mun i den rupport som han citerat ur frän denstudiegrupp som har avlagt besök i - diskuterar inte minst de härtingen. Jug skulle tro utt vi är gunsku överens, inte minst medsjukvårdshuvudmännen ute i de oliku sjukvårdsområdenu, om nödvändigheten uvinsutser på det här området. TUl viU jug sägu utt jug gjorde ett försöktUl summunfuttning uv hans första inlägg och sade, att innebörden av vud hunyttrut väl egentligen vur utt vi nu skulle söku sänku skutternu men utt hansamtidigt talade om nödvändigheten av att höja de sociala förmånerna. Dettakarukteriserur i hög grud moderuternus inställning. Det är intressunt uttlyssnu på inlägg här i sociuldebutten. Uppfuttningurnusvänger i hög grud mellun oliku ståndpunkter. Jug skull inte fortsättu längrehär, herr tulmun, men nog vore det lockunde utt frågu: På vilku områden ärmoderuternu bereddu att föreslå de inkomstbespuringar som verkligen skullemöjliggöru väsentligu skuttesänkningur, när stiger upp och isammu veva talur om de stora brister som föreligger och nödvändigheten av ökadeinsatser? Det språket har vi hört så förut, att vi har anledning attbrännmärka det i olika uvseenden. Det är ju så, , att vi hur ett sociulttrygghetssystem som ger stora befolkningsgrupper en säkerhet och trygghet itillvaron som de icke hude tidigure. Tu den stora gruppen av folkpensionärer. Där tror jug inteherr Carlshumre skull blundu in skutten, ty de folkpensionärer som buru harfolkpension betulur ingen skutt. Vi betulur soliduriskt i hög grud överbudgeten för den trygghet vi menur utt de gumlu skull ha. söker svära sig fri från att här idebatten egentligen ha velat föru någon diskussion om sociulhjälpen, men såfort hun säger dettu, är hun i undru meningen direkt över på den frågun. Det hur sugts, herr tulmun, utt sociulhjälpen är en viktigdel i trygghetssystemet på det kommunulu plunet. Att mycket där behöver förnyusoch förbättrus, hur jug understrukit. En stutlig utredning kommer uttfrumläggu ett betänkunde, som tur upp just dessu frågor. Vi får tUlfälle attåterkommu till frågun om hur och på vUket sätt sociulvården - inte minstsociulhjälpen skuU förnyus. Men vi diskuterur här i dug en huvudtitel som omsluter 17miHarder kronon Att är färdig utt i stort sett underkännu ulltdettu, är funtustiskt. Gå ut till människornu och predika dettu. Säg tUl dematt det mesta i sociulbudgeten egentligen är feluktigt. Tulu medfolkpensionären, den sjuke, den invulidiserude, alla de människor, som tuckvure trygghetssystemet i dug hur en rimlig säkerhet i tillvuron. Det är mycket som behöver förundrus, förbättrus ochförnyus. problem tillkommer, som kräver nyu lösningur. Ju, det vore kunske lätt att kurukteriseru moderuternu somtröttu när de ugerur och frumför sinu oliku synpunkter. Jug skull inte görudet. Men eftersom , såvitt jug förstår, önskude att den härdebutten skulle kommu till stånd som en principdebutt det hur ocksä funnitsskäl därtill eftersom det är väsentligu frågor kummuren hur utt behundlu - ochhun hur tugit just sociulhuvudtitelns översikt som utgångspunkt, må det kunskevuru mig tillåtet utt citeru någonting just ur översikten. Om menur utt presentutionen därkurukteriserus uv politisk trötthet, må det vuru sätt uttvärderu. Vad vi säger är: "förbereder nya insutserför en bättre urbetsmiljö bl. a. genom ökut inflytunde för de anställda iarbetsmiHö-frågornu. undersöker möjligheterna utt görasjukpenningen från jämförbar med beskattad sjuklön frånarbetsgivare. Förslag till utformningen uv en tandvårdsförsäkring skuU läggusfrum uv en pågående expertutredning. Efter beslutet vid höstriksdug omkruftigt förbättrade bostudstillägg till burnfumidemu kommer fumiHepolitiskukommittén utt i sitt slutbetänkunde bl. u. redovisu förslug i frägu om ettbostudssociult stöd till låginkomstgrupper utan barn. En genomgripande översynav verksamheten i daghem och lekskolor pågår i barnstugeutredningen, som i ettbetänkande kommer att behundlu verksamheten för burn iförskoleåldern. Vidure väntus sociulutredningen läggu frum ettprincipbetänkunde om den kommunala socialvårdens målsättning ochorgunisution." Med andru ord står vi mitt uppe i ett kanske större, meraomfattunde, meru kostnudskrävunde reformurbete . !Allt detta upplever jag för min del som inspirerunde. Om i sittinlägg syftude på mig personligen vUl jug sägu utt dettu reformurbete i m. fl. m. fl. varie fullicke medfört utt jug på något sätt känner mig trött. Tvärtom känner jag miginspirerud därför att så mycket är kvur utt göru i vårt sumhälle. Jug skuUe i korthet viHu bemötu herrurGustuvsson i Alvestu och Curlshamre på någru punkter. frågar om man i kunslihuset inteobserverut svärighetemu i de nyu bostudsområdena tidigare. Jag vill svuru meden motfrågu: Tror utt inrikesministern tiUsutte servicekommitténoch en rud undru utredningar därför utt hun unsåg utt ullting vur väl beställtute i de nya bostudsområdenu? När sedun drur in regionplanen idiskussionen så är det väl på sin plats att påpeka att regionplanen är enöversiktlig plan för markanvändning. Den säger föga om hur närmidön såsmåningom kommer att se ut. Det är kommunens sak att utforma denna. Menoberoende av hur många eller hur få människor som man planerar för, måste detju vara de socialu behoven som skull sättu riktmärket. Det är defmitivt inteatt tillgodose de sociala behoven att buru vida stoppa bostadsbyggandet. Dettui synnerhet i ett läge då hälften uv bostudsbyggundet här i går tUlökud ytstandurd. har genomsnittligt en lägre bostadsstandard änlandet i övrigt och det är rimligt om stockholmarna får sammu bostudsstundurdsom resten uv landet. tar vidare upp frågan om en koppling avbostadsstöd och barnstugebidrug med stutens stöd tUl kommunernu för detta. Ja,för varje ny plats som kommunerna bygger i sina barnstugor får de redan störrebidrag från staten. Vi kan också se det så att ju mer man bygger ut påbarnstugesidan desto större möjligheter ger man åt barnfamiderna att självagenom egna inkomster klara sin försörining och desto mindre kommer man uttbelastu unslagen för kommunalu bostadstiUägg som ju i stor utsträckning går tUlburnfamiHer med ensamförsöriure. tog upp den högu kommunulskutten i ÖrebrotiU diskussion. Jug vet inte vud som förunledde honom tUl dettu. Jug tror attÖrebro endust nämndes i mitt tidigure inlägg med uniedning uv den bostudsmidösom man där planerar. Därför vUl jug litet meru beskriva för vudintegrerade servicecentra går ut på. Det innebär ett försök utt på enekonomiskt sund busis på ett okonventionellt sätt disponeru de lokuler som munändå bygger för skolu, bibliotek, kyrka, fritidsändamål, idrott, de butiker somfinns i området, de lokaler för hälsovård, tandvård, socialvård osv. som manhun Man disponerur dem på så sätt utt mun genom sumverkun mellun nämnder ochförvultningur använder de gemensumma lokulernu för ett mångsidigt utbud. Genomutt mun alltså har kunnat integrera sitt lokalprogram, har man kunnat komma medett mångsidigt utbud av aktiviteter på en starkt begränsad lokalyta. För en och samma kostnad för oundgängliga nyttigheter harman således fått ett ökat utbud av aktiviteter genom utt sumordnu resursernu.Det är en sund kommunul ekonomi utt urbetu på det viset. HerrGUSTAVSSON i Alvestu (c) kort genmäle: Jug vill erinru stutsrådet Odhnoff om utt jugförru gången buru citerude föHunde uv vud stutsrådet Odhnoff sude i :"Vi vet mycket litet om vUken effekt oliku boendemiHöer hur på människor.På senare tid hur vi emellertid fått in ulurmerunde rupporter om effekten uvtät och hög förortsbebyggelse på burn." Min fråga vur om mun inte hudeobserverut dettu tidigure, vUket i så fuU är märkligt. Odhnoff svurur med utt ställa frågan:"Varför tUlsuttes servicekommittén, om regeringen inte hude observerut dethär?" har, såvitt jag förstår, tiU uppgift utt försökakommu med förslag om servicen inom skUda områden. Jag kan inte direktiven, mendet är väl dessa frågor i stort som är det väsentligu. Vidure vet jag inte omservicekommittén har kommit med något som helst förslag sedan den tUlsuttes. När det sedun gäller vur stutsrådetförvänud över utt jug tog upp frågun om regionplanen. Men den innebär ju uttmun fustställer vissu befolkningsrumur, och det är det som diskussionen hurgäUt helu tiden. Vi har för vår del ställt frågan; Om mun summunför över tvåmiHoner människor i dettu område, hur blir det då ute i lundet och hur kommerdet utt se ut i ? Beträffande kopplingen uv bostudsstödet och bidruget tiUburnstugor så refererude jug vud sociulutskottet hur sugt när utskottet uwisutvårt förslug om en höjning uv stutsbidruget, där vi klurt ger uttryck för atthöjningen uv bidruget till barnstugorna skall kompenseru de ökude kostnadernaför bostadsstödet. Och, statsrådet , även om det blir så att kommunenhar möjligheter utt byggu fler burnstugeplutser och får per pluts,så är det ju inte helu kostnuden. Kommunen betular ju också en del avkostnaden. m. fl. Buru en kort replik. Jug tror att mycket uvden här diskussionen om i Alvestu tidningsläsning och vud somkan hu kommit frum där beror på att jag kanske inte har läst sammatidningsreferat, utan buru hur utgått ifrån vad jag hur sugt vid mötet. Därförär det möjligt utt vi delvis tulur förbi vurundru. När det gäller befolkningsrumur så överlämnur jug medförtroende ät riksdugen utt fustställu dessu. Det är inte någru tjänstemän iStockholm som skull fuststäUu sådunu rumar. Sedan är det ju beklagligt att herrGustavsson inte alls känner tiU servicekommitténs verksamhet. Jag måstetydligen leta rätt på våra skrifter och överlämna dem till ; vihur uvgivit två betänkunden och fyru undru skriften Finunsieringsfrågornu hursom sugt tugits upp UV delegutionen för bostudsfinunsiering och vi hoppus attdet inom en snar frumtid skall avsätta sina spår här i . HerrROMANUS (fp): Detta med planering uv debutter ärsunnerligen, som alla är medvetna om, ett besvärligt kapitel. Vi är några härsom hude trott utt vi skulle hu en fumiHepoUtisk debutt under nästu punkt ochinte under Socialdepartem en -tet m. fl. Men hur ju fumUjeministern drugit upp de fumUjepolitiskufrägeställningurnu i sitt unförunde, och då är det väl buru för oss vunligudödligu utt föHu hennes exempel och låtu den ullmänna debutten även omfuttuprincipernu inom fumiHepolitUcen. Jug får buru uttrycku den förhoppningen, herrtulman, att i vude fuU inte jug med dettu skull bidra tUl att den totuladebuttiden blir längre. Men det kun mun ju uldrig gurunteru i förväg. Det är två ekonomisku problem som i dagdominerar burnfamUjernus situution. Det enu är: Hur skull mun få pengumu atträcka till? Det undru är: Hur skuU mun genom en egen urbetsinsuts höju sinstundard eller i vurie fuU mötu trycket frän de ökude prisernu? Jug tänkerockså mera kortfattat ta upp tre andra problem, nämligen hur man skall ordnabarntillsynen, hur man skall få tiden utt räcku till i burnfumUjernu för hem, burnoch förvärvsurbete och hur mun skull få en bättre boendemUjö. När det gäller det förstu problemet, hur mun skull fåpengurnu utt räcku, hur mutprisernu stått i centrum förintresset. Mutprisernu ur nuturligtvis särskUt betungunde för burnfumiHer-na,och de hur ökat . Det är en dramatisk utveckHng och det ärnuturligt utt den tiUdrur sig uppmärksumhet. Men vi skuU inte tor den skullglömmu bort utt även undru levnudskostnuder hur ökut. , när vihude det så kullude - jug vill understryku "så kullude" prisstoppet, ökude levnudskostnudernu .