prot · FV0974 · 1972-12-31 00:00:00 — Del är destoallvarligare som det förekommer en vertikal integration mellanmaterialindustrin och tiUverkningsindustrin, Ägaren tiU Cemenla, som har 80procent av cementtUlverkningen, är knuten till Skånska cement, landets störstabyggnadsföretag, och genom andra intressegrupper också till dem som tUlverkarfabriksbetong, betongelement osv. har alltså direktafördelar genom att vara Uerade med materialindustrin. Vi kan ju tänka oss vadsom händer med konkurrensen under sädana förhållanden, även om man gärna villpåvisa atl det råder en fri konkurrens. är man för all del överens omalt del inle förekommer någon konkurrens på materialindustrins område i allahändelser inte när det gäller de tunga basmaterialen och att det inle hellerfinns några förutsättningar för del. Del har nämnts i motionen atl någrastatliga nyetableringar inle är all länka på, därför att den nuvarandekapaciteten hos den befintliga industrin redan är tillräckligt stor. Enutredning kan ju inte komma längre än till vad som redan slår klart utsagt häroch vad som har framkommit genom tidigare utredningar, utan frågan gäller omman skall vända tendensen till bosladskonsumenlernas fördel och få stopp påprishöjningarna och möjligen kunna sänka priserna på de viktiga basmaterial dethandlar om. HerrANDERSSON i (s): Jag vUl återigen upprepa för iStockholm all vi inom utskottsmajoriteten inte alls är av den åsikten att ettförstat- Förstatligande av cement- och lättbetongindustrin tigande avdenna industri skulle vara den lyckligaste lösningen, SkuUe däremot någontinghända på det här området, bör enligt min mening ha hand om denlångsiktiga planeringen. Därmed följer att initiativet självfallet skaU tas avStatsföretag , som vi anser har de största möjligheterna all sälla sig in ioch följa marknaden inom byggnadsbranschen. Jag vidhåller mitt yrkande om avslag på motionen 1322, Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av , och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iStockholm begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller näringsutskottets hemstäUan i belänkandetnr 25 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 26 i anledning av motion angående tryckningen avpostgiroinbetalningskort Nr 10 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition angåendeaUmän beredskapsslat för /73 Nr 20 i anledning av motion om vidgat medinflytande ivissa ärenden enligt byggnadslagstiftningen Nr 21 i anledning av motion om översyn avhandikappbyggnormerna i byggnadsstadgan Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 10översyn av vissa bestämmelser avseende bebyggelse på landet Nr 74 l'icda}>,CM den betänkande nr 22 i anledning av motion om j . jg-p översyn avvissa bestämmelser avseende bebyggelse på landcl. c ij A »JUU A iiic (-,A, bcstäiiiiiiclscr av- FruHAMBRAEUS (c): RunI om i landet finns det människor som vUlbygga där 'endc bebyggelse myndigheterna inle har länkt sig del. Ofta åberopas som skäl för l'a laiiucl uteblivet byggnadstillstånd all avloppsfrågan inte kan ordnas. Härvid tycks man slentrianmässigt tänkasig WC som den enda lösningen. För dessa människor borde beslut innebära nytt hopp. Icivilulskoltels betänkande nr 22 säges: "Enligt utskollets bedömning kan inle åberopadreglering i och för sig anses hindra all likvärdiga eller bätlre alternativlill vatlenkloscit kommer lill användning," Det faktum atl WC inte bör inslalleias är alltså ingengrund för- all neka byggnadstillstånd, Utskollel anser del också värdefullt om bostadsslyrelsenoch kompletterar sina anvisningar i denna fråga. Det kan inlevaia rimligt all en statlig myndighet föreskiivei en enda teknisk lösning avden sanitära frågan, i synnerhet inte när denna lösning visat sig bådemiljöfariig och dyrbar för samhället. Självfallet är det inle vetenskapens sista ord alt manförst skall blanda ut latrinen med ofta dyrbart, renat , därefterfiansporlcra den långa vägar i dyrbara rörledningar och sedan fill storakostnader skilja ul latrin och vatten igen i reningsverken. Olikamultrumlösningar förefaller betydligt intelligentare än den gammalmodigavattenklosettcn. Här använder man sig av naturens egen geniala metod att brytaned organisk materia. Under syretillförsel och undertryck, enkelt åstadkommetgenom ventilation, förmultnar latrin och köksavfall utan några sanitära ölägenheteroch resulterar for en normalfamilj i ca två hinkar luklfri jord . Inteheller köksavfallet behöver kommunen bekymra sig övci genom denna lösning,vilken skulle innebära en stor förenkling av sophanlc-ringen. Anvisningarna till bostadskungörelsen 6 § föreskriverullryckUgen WC. Här har myndigheterna bidragit till denna olyckliga låsning viden enda teknisk lösning, som i sin lur har bidragit till centralisering avbebyggelsen. Vi motionärer hälsar med glädje utskollets positivaskrivning, som vi tror kommer att bidra till ett nytänkande hos berördamyndigheter. 1 delta anförande instämde (). i Holmgården (c): Det kan synas onödigt att ta upp debatt i ettärende där ett enigt utskott har lämnat sitt förslag. När vi i alla fall vill nägot diskutera frågan om bättre möjligheter till bostadsbyggande på landsbyg den så är det framför allt därför att man har kunnal konstatera ett allt större intresse alt komma ul på landsbygden och där 41 2* protokoll 1972. Översyn av vissa bestämmelser avseende bebyggelse pålandet skapa sigett eget hem. Tyvärr verkar det inte som om bosladsmyndigheterna följermed ordentligt på detta område och inser vikten av att dessa i regel ungamänniskor själva i stor utsträckning skall få bestämma var de vUl bo.Lagstiftningen om fysisk riksplanering som vi väl senare i delta hus kommer attfå ta ställning till tycks faktiskt också av byggnadsnämnderna och de som harmed byggnadsärenden att göra uppfattas som om ytterligare hinder skulle kommaatl resas mot möjligheten alt bygga bostäder på landsbygden. Man utgår fråndetta därför atl statsrådet redan i samband med det beslut som vi fattade ihöstas uttalade att ansökningar om dispens skulle behandlas ytterstrestriktivt. Följaktligen kommer det alt byggas i huvudsak på de planeradeområdena. Tyvärr tycks byggnadsplanerama ha en utomordentligoförmåga alt följa med i vad som händer och framför allt att finna enboendeform ute på landsbygden som i görligaste mån ansluter lill denbyggnadskultur som vi har på landsbygden och som många människor alltmeruppskattar. I stället vill man gärna alt kommunerna köper in områden ochstyckar upp dem i så rektangulära rutor som det över huvud taget är möjligt.Där skall sedan människorna bo sida vid sida, ungefär som i etl utpräglattätortsområde. Jag kan inte underlåta alt säga detta därför att delenligt mitt sätt alt se är en utomordentligt väsentUg fråga som också anknyterlill vad vi nu har atl ta ställning till. Utskottet tycks ha varit rätt positivt när del gällermöjligheterna att tekniskt finna andra lösningar än dem som byggnadsplanerare helt och hållet ansluter sig till och arbetar efter. Men jag skulle havarit glad om man från utskottets sida hade mera konkret sagt ifrån att de härmöjligheterna skall finnas. I stället har man sagt alt åberopad reglering i ochför sig inte kan anses hindra att Ukvärdiga eller bättre alternativ tillvattenklosett kommer lill användning. Det man säger är ingenting bestämt, utanman tror att myndigheterna kommer att handlägga ärendena på det här sättet. Dethade väl varit rimligt om man hade gjort elt mera bestämt uttalande. Låt mig i anslutning lill detta och som en sammanfattningfå säga att den utredning som är ute på remiss i olika instanser och som rörhushållning med mark och vatten utan tvivel är värdefull, men jag har en känslaav att det skulle finnas anledning att i större utsträckning än vad man gör hushålla med individen, den enskilda människan. Jag tycker att man ialltför stor utsträckning har glömt detta. Det är mot den bakgmnden som vi harvelat fästa uppmärksamheten på del väsentliga i att människor när de står införett avgörande som är elt av de väsentligare i deras liv, nämligen atl skapa sigett eget hem, bör ha ett större inflytande själva och inte skall styras ochdirigeras av samhället. Med detta anförande, i vUket herrar (), Peterssoni Gäddvik (m) och Stridsman (c) instämde, var överiäggningen slutad. Utskollets hemställan bifölls. § 11 Föredrogs Nr 74 l-icda;:,oir den betänkanden: 5 niaj 1972 Nr 23 i anledning av motion angående tillstånds- ochkontrollförfarandet vid byggande av egna hem Nr 24 i anledning av motion om skyldighet för staten ochlandstingen att söka byggnadslov Nr 25 i anledning av molion om normer för parker ochgrönområden i tätbebyggelse Nr 14 med anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1972:85angående utgifter på lilläggsslat Hl lill riksstalen för /72inom försvarsdepartementets verksamhetsområde Nr 24 i anledning av propositionen 1972:78 med förslagtill lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätlen allulbekornma allmänna handlingar Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 12 , m, m. Föredrogs justitieulskotlets betänkandenr 8 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjorda framslällningom anslag för /73 till domstolsväsendets organisationsnämnd, m.m. jämte mofioner. Kungl, Maj:l hade i proposilionen1972:1, bUaga 4, under punkten D 10 (s, 58-65) föreslagit alt 1) besluta att encentral förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet inrättades i fr,o, m, den , 2) tillDomstolsväsendets organisalionsnämnd för /73 anvisa ett förslagsanslagav , I delta sammanhang behandlades molionen 1972:898 av herrar () och Fiskesjö (c) varihemställts att skulle avslå Kungl, Maj:ts framslällning islatsverkspropositionen om principbeslut rörande inrättande av en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet, molionen1972:912 av m, fl, (s, c, fp, m) samt motionen1972:918 av herrar i (s) och (). A. att med bifall till Kungl, Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1972:898 beslutade alt en central förvaltningsmyndighet skulle inrättas för domstolsväsendet, 43 B, alt beslutade att till höslsessionen med 1972års riksdag uppskjuta behandlingen av dels proposilionen 1972:1, bilaga 4, punkten D 10 , såvitt gällde frågorna om lokalisering av den centrala förvaltningsmyndigheten för domstolsväsen det och lidpunkten för dess inrättande, dels motionerna 1972:912 och 1972:918, C, alt lill Domstolsväsendets organisationsnämndför bud /73 anvisade etl förslagsanslag av . Reservation hade avgivils av fruKristensson (m) samt herrar (), (), i (c).Polstam (c) Schött (m) och Henmark (fp), vUka ansett dels attutskottet under A bort hemställa, alt med bifall till molionen 1972:898 beslutadeavslå Kungl, Maj:ts förslag om inrättande av en central förvaltningsmyndighetför domstolsväsendet, dels - under förutsättning av bifall fill vadreservanterna hemställt under A - atl utskottet under B bort hemställa, attriksdagen skulle avslå mofionerna 1972:912 och 1972:918. HerrPOLSTAM (c): Maj:ts proposition nr 1972 finns förslag omprincipbeslut om inrättande av etl centralt ämbetsverk för att handhadomstolarnas administrativa verksamhet. I motionen 898 hemställs alt riksdagenavslår Kungl. Maj:ts framställning om principbeslut beträffande inrättande aven central förvaltningsmyndighet åt . Av skäl, som bäst framgårav den reservation som är fogad vid justitieutskottets betänkande nr 8 och somjag här skall försöka redovisa något ytterligare, yrkar vi i reservationenbifall till denna motion. Domarnas självständiga ställning har uppfattats som engaranti och borgen för rättssäkerheten i vårt land. Domarna har förvaltat sittämbete med bevarande av del bästa som finns i fråga om personligt föredöme ochämbetstraditioner. Undantagen har varit få. Denna fina tradition är en tUlgångsom vi måste söka bevara. Rekrytering och tillsättande av domarfiänsterna sker nuefter hovrätternas rekommendation, och del är en ordning som fungerat väl. Vihar ej kunnat bortse från att ett centralt ämbetsverk kan medverka till altmisstankar uppstår om ovidkommande påverkan vid tillsättande av domartjänslerna.Bara misstanken härom är så skadlig att den med all makt måsle avvisas.Domstolarnas oberoende stäUning måste bevaras. är propositionen så knapp i sin redovisning, attriksdagen näppeligen kan grunda sitt beslut på sakUg övertygelse. Remissyttrandenahar också redovisat stor tveksamhet. Således understryker JO vikten av etlklariäggande av vem som skall göra vad. Någon redovisning av denna detaljfinnes ej i propositionen. 1 domstolsverksutredningen säges; "En aldrig så klargränsdragning mellan olika organ beträffande ansvaret för olika delar av denadministrativa verksamheten är emellertid inte tillräcklig. Del krävs ocksågoda kontakter och etl gott samarbete meUan de olika organen." Mogna för detta beslut synes icke berörda organ vara.Remissvaren vittnar ej om den enighet som utredningen anser nödvändig. Såledesavstyrker tre hovrätter. Och hovrätterna kommer atl även efter omorganisationha en stor uppgift genom sin erfarenhet av de unga juristernas personligaförutsättningar att sköta en ansvarsfull fiänsl. Hovrätten för ochBlekinge anför i sammanfattning: "Hovrättenavstyrker förslagen. Den i betänkandet redovisade utredningen är icke av denkvalitet att den bör läggas till grund för några åtgärder. Det enda utredningenhar visat skäl för, är en viss delegering av ärenden frånjustitiedepartementet, särskilt sådana som sammanhänger med planeradeADB-system, Sådan delegering har redan skett genom inrättandet av domstolsväsendetsorganisalionsnämnd, , från den 1 juh 1971, Alt i stället för denna inrätta en centralförvaltningsmyndighet på domstolsväsendets område med administrativaledningsuppgifter skulle skapa elt oklart ansvarsförhållande och en omotiveratkomplicerad handläggning av relativt enkla ärenden. En sådan myndighet skullemedföra betydligt större faktiska kostnader än som redovisas i betänkandet,utan atl nyttan kan anses svara mot kostnaderna. Om likväl en sådan centraliserad domstolsadministrationbeslutas, bör denna byggas upp successivt under en tämligen långövergångstid," citat är taget ur hovrättens remissyttrande ochunderskrivet av hovrättspresidenten , vilkens erfarenhet måsle tillmätasstor betydelse. Hovrättens kritik avser ansvarsskillnaden mellan departementschefensverksamhet, vilken alltid sker under politiskt ansvar, och ett ämbetsverkshandlande, som aldrig sker under ett sådant ansvar. För att bereda en viss avlastninghar således domstolarnas organisationsnämnd, , inrättats. Denna nämnd handharvissa organisationsuppgifter inom domstolarna, och trots atl verksamheten baravarit i gång sedan den är erfarenheterna goda. Organisationsnämndentorde kunna övertaga de datauppgifter som kan bli aktuella.Då kommer ett exklusivt ämbetsverk ej att behövas för domstolarnasadministrativa uppgifter. Kostnaderna är inte med säkerhet redovisade, ochrisken för påverkan av den dömande verksamheten stor. När det finns enorganisation som fungerar bra, som gör, finnes ej skäl för en förändring. anför departementschefen att det är angeläget alt fattadetta principbeslut för att bereda personalen vid en säker anställning sominverkar på rekryteringen av goda krafter till dessa uppgifter. Detta skäl kanvara godtagbart och viktigt, men under utskottsbehandlingen har ytterligarekomplikationer tillstött. Oenighet om förläggningsorten råder ju, och utskottethar föreslagit att avgörande beslut om lokaliseringen skall uppskjutas ,detta sedan inrikesutskottel velat lokalisera ämbetsverket till ,medan departementschefen föreslagit . Frågan skulle troligen må välav att mogna , och vi tror att hela förslaget om inrättandet av ettexklusivt centralt ämbetsverk för domstolarnas administration också med fördelkunde mogna . Med stöd av dessa synpunkter viU jag yrkabifall till reservationen vid justitieutskottets betänkande nr 8. Domstolsväsendets , organisationsnämnd, m. m. FruKRISrENSSON(m): har redogjort för reservanternasinställning fill frågan om ini-ättandet av ett domstolsverk, och jag vill barahelt kort tillfoga några synpunkter. Även vi reservanter har förståelse för att det kan finnasbehov av ett centralt oigan som svarar för vissa administrativa uppgifter. Dethar även vis.it sig därigenom att det redan finns en organisationsnämnd somjust sköter dessa uppgifter. Vi tror att den moderna datatekniken och andratekniska hjälpmedel, blanketter, vissa handläggningsrutiner och inte minstkur.scr och utbildningsverksamhet motiverar en central myndighet. Å andra sidan kan man säga att i dagens läge bör det varastarka skäl för att nya statliga ämbetsverk skall inrättas. Det som ändå tillslut varit av.görande, när vi inte nu vill fatta beslut om ett sådant verk, ärdet som redan varit inne på, nämligen tveksamheten om myndighetensställning, organisation och arbetsuppgifter. Den mycket känsliga frå.ganuppstår, om ett sådant här verk i praktiken kommer att inverka på domstolarnas.självständi.ahet och integritet. Detta är ju en rättssäkerhetsfråga av allrastörsta betydelse. Personligen har jag tyckt att det inte var möjligt attfatta principbeslut om delta utan alt man verkligen har klara garantier för attadministrationen inte kommer att fungera .så att den i praktiken inverkar påde döni.-indu liinktionei-na. Däiför har jag ansett att det behövs en utförligreilovisnin.i; frän departementet betriiffandc verkets uppgift och funktion,iiin.m man fatt.-ir nä.ot beslut om detta. Ilen- i'olst:mi har också redovisat att många rernissinstan.serhar varit utomofilcnlligt kritiska, i synnerhet de som företriider den dömandeverksiunlieten. Jag tror därför att det finns anledning att hemställa hosdepartementet att få preciserade fot-slag till ledning för rik.sdagens beslut.Oa.löi- vill jag t)ckså, herr talman, yrka bifill till den vid utskottetsbotänk.iiide fo.aade reservationen. Do tv:i andra fr:igor som behandlas här är frågan c-imlokaliseringen av verket och lidpiinktcn för tless inrättande. I de hänseendenahar ;its' fag vill också siiga att jutitieutskoltet har hafttillfälle att närmare ta icl av situationen i den kommun somdepartementet har föreslagit som lok:diseringsoi-t, niiniligen , ochvi har fiinnit att den kommunen i 0';;i för sig skulle vara v;il Hinipad förett domstolsverk. Som jag tidig.rre s.igt h.ir utskottet dock enhälligt intagitden ståndpunkten att fiågari bö;- :iv;-;öras i ett störie sammanhang, och vivill därför inte nu ta ställning till lokidiseringen. .\v '.lel s.igda följer att vi nuinte heller vill ta ställning fill tidpunkten lör verl HerrERNULF (fp): Fram till den var rådhusrätterna som bekantkommunala domstolar med de större och medelstora städerna som huvudmän. Jagtror man kan säga att rådhusrätterna då i storl sett fungerade väl. Kommunernatillhandahöll i regel tillräckliga resurser, och administrationen var enkel ochsmidig. Inför förstatligandet hyste man på många håll inområdhusrätterna farhågor för atl det skulle bli försämringar i dessa hänseendennär staten övertog huvudmannaskapet. Tyvärr har dessa farhågor besannats. Rådhusrätternaseller som det nu heter, tingsrätternas resurser blev mycket snävt utmätta.Resultatet härav blev betydande eftersläpningar i den dömande verksamheten medalla de olägenheter inle minst från kriminal-politisk synpunkt som del för medsig. Administrationen byråkratiserades och blev tungrodd ochsvårhanterlig i en utsträckning sorn rent av överträffade farhågorna. Jagskall inte trötta kammaren med exempel härpå, men jag skulle kunna nämna en radsådana, en del ganska drastiska. De snäva och detaljerade administrativa reglerna förtingrätternas verksamhet har varit tidskrävande att sätta sig in i och även imånga fall ganska hinderliga för tingsrätternas egentliga uppgift, den dömandeverksamheten. Vad jag här sagt visar atl jag är fullt medveten om attdomstolsadmi-nistralionen är i behov av effektivisering och förenkling. Det ärdärför i och för sig bra atl regeringen har upptagit den frågan till prövning.Men jag är inte övertygad om att man når den eftersträvade effektiviseringenoch förenklingen genom att som regeringen föreslår inrätta ett nytl centraltämbetsverk för domstolsadministrationen i huvudsaklig överensstämmelse med detföreliggande och remissbehandlade utredningsförslaget. Visserligen kan jag godta regeringens ståndpunkt så tillvida att jag anser att en del administrativa uppgifter inom rättsväsendetnaturligen bör skötas av ett centralt organ. Det gäller främst databehandlingenav vissa områden av administrationen liksom en del andra serviceirppgifter åtdomstolarna. Men jag tror inte att förslaget är ägnat att främjaeffektivitet och enkelhet i handläggningen när det gällerpersonaladministrationen. Enligt förslaget skall de personaladministrativauppgifterna delas mellan det nya och hovrätterna. Det förefallermig som om denna uppdelning kan öka de nuvarande svårigheterna ochalltså leda fill ytterligare byråkratisering och tungroddhet. Man bör inleheller glömma vad skånska hovrätten säger om den oklara ansvarsfördelning somkan uppkomma, givetvis en olägenhet. I princip bör alltså enligt min meningpersonaladministrationen ligga kvar hos hovrätterna. Men man bör därvidundersöka möjligheterna att förbättra den nuvarande handläggningen. Jag troratt det finns goda möjligheter att göra detta. Huvudskälet för reservanternas yrkande om avslag påförslaget att inrätta ett domstolsverk är emellertid, som både ochfru har framhållit, att statsverkspropositionen ger så vaga , m. m. Dom s tals väsen de ts organisationsnämnd, m. m. upplysningarom verkets närmare uppgifter och utformning att reservanterna inte anser signu kunna ta ställning fill regeringens begäran om ett principbeslut. Man får t,ex, inte veta någonting om i vilka avseenden regeringen tänker ta hänsyn tillden delvis ganska skarpa remisskritiken mot uli-edningsförslaget. Jag tycker att regeringen bör ta sig en grundlig funderarepå vilka administrativa uppgifter inom domstolsväsendet som bör skötas av ettcentralt organ och därefter förelägga ett genomarbetat förslag.Kanske visar det sig då, att ett nytt ämbetsverk inte blir nödvändigt utan attuppgifterna bör begränsas till art och omfattning så att de lämpligen kanomhänderhas av en nämnd med en ganska begränsad personalstat. Jag yrkar bifall till den vid betänkandetfogade reservationen. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmennenledningen av kammarens förhandlingar. HerrLARFORS(s): Jusfitieutskottels betänkande ornanslag för /73 till tlomstolsväsendets organisationsnämnd harkommit att till största delen röra sig om inrättandet av en ny centralförvaltningsmyndighet för fr-ärnst domstolarnas administration, vilket ocksåframgått av de föregående inläggen. Anledningen är atl departementschefen ipropositionen hemställt om att skulle besluta alten centralförvaltningsmyndighet för domstolarna skulle inrättas i fr. o. rn. 1juli 1973 och att denna centrala förvaltningsmyndighet i huvirdsak skulle ha dearbetsuppgifter som föreslagits av domstolsverksutredningen. avgav sittbetänkande om ny domst(Usadministration, och detta betänkande har sedan dessvarit tillgängligt för allmänt studiirrn. Jag behöver därför inte lämna någonri.-dogörel-ie för betänkandet eller delar av detsamma. Jag vill i ställethänvisa till det referat av utredningsbetänkandet som intagils dels iprnpDsitionen, dels i justitieutskottets betänkande. Jag vill bara erinra om iit domsiolsverksutredningens förslag var enhälligti vad gäller inr-ättandet av ett domstolsverk fi-ån den med uppgiftatt vara central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, hyr-esnämnderna och rätlshjälpsanstalt.Till utredningsbetänkundet hade fogats en reservation, det är sant, och ettsiirskilt yttrande.