prot · FV09107 · 1972-12-31 00:00:00 — Man ser tydligen intekopplingen meUan tiUsynskostnaderna och arbetet för alla de kvinnor ochfamiljer som inte har förmånen att subventioneras via daghemsplatser.Tusentals familjer står utanför daghemmen; det vet vi aUa. Vi vet också det kommer att ta läng tid innan kommunernahar sädana resurser att de kan bygga ut daghemsverksamheten. Vi vet ocksä attdet pä sikt kommer att bli billigare att nä en något så när godtagbar lösningpå tillsynsproblemet, om vi kompletterar den institutionella daghemsservicenmed andra lösningar, som kan medge valfrihet för de enskilda familjerna. Jag kan inte logiskt pä något sätt begripa resonemanget,när man avvisar att dessa tillsynskostnader skulle kunna dras av.Det är klart att det mäste finnas gränser. Man skall inte kunna dra av hurmycket som helst. Dä säger nägon: Ja, men sädana här skatteavdrag gynnar barade högre inkomsttagarna. Det stämde måhända för fem-tio är sedan, när vi hadeen marginalskatteskala som säg ut pä ett helt annat sätt, men , äradeledamöter, har vi en marginalskatt som är relativt lika för det stora flertaletinkomsttagare. finns inte argumentet. Men lät oss gärna sätta någon form avspärr på detta avdrag sä att det inte gynnar folk med exceptionellt högainkomster. Vi kan begränsa oss till dem som har imarginalskatt. Inte heUer detta faller majoriteten pä läppen. Jag begriper det inte. Jag tycker detta vore en konkretreform, som skuUe underlätta för tusentals familjer att få denna valfrihet ochdenna möjlighet för i första hand kvinnan att gå ut pä arbetsmarknaden. Det ärinte såsom tidigare ett moderat krav ensamt. Det kunde vi se i pressdebattenunder våren. Här kom ohka organisationer pä olika håll i landet och krävde dettaoch ställde pohtikerna till svars. Jag har fortfarande inte sett nägon somhelst logisk argumentation mot detta krav. Jag ville ta upp denna speciella detaljfrågaför att visa att det går att på område efter område genomföra förändringar och förbättringar,så att problemet med valfriheten och diskrimineringen mot kvinnorna i mångasammanhang kan lösas. Jag tror att den typ av generella lagstiftningsåtgärdersom här förespråkar liksom förslaget om könskvotering absolut ärolyckhga åtgärder, som inte skulle medverka till en avspänd, nyanserad ochpositiv diskussion om dessa frågor och till en positiv utveckling av problemen. FrökenMATTSON (s): Jag lovar att fatta mig mycket kort. Detlöftet beror inte pä att timmen är ganska sen utan beror på min absolutauppfattning om att ett par motioner, som mestadels handlar om lagstiftning motkönsdiskriminering, inte är den breda bas på vilken man skall diskuterajämställdhet mellan män och kvinnor och den valfrihet som herrar ochWijkman har dragit upp. Det är en alltför Uten grund att bygga en sådandiskussion på. Jag viU erinra om att vi har den allmännapolitiska debatten. Dä kan vi återkomma i större sammanhang. Jag vill bara helt kort replikera till herrar ochRomanus att det som mitt förbund och de socialdemokrater som har varit med påvåra kongresser vänder sig emot är valfrihetsmyten. Det vore väldigt bra om nigick till våra protokoU och inte endast till de ganska säregna tidningsreferatsom har förekommit. Men det är inte detta som hör tUl bUden. Det som gör mig så förfärligt förbluffad är att herrWijkman räknar upp vissa åtgärder och säger att med dessa enkla ingrepp kan manlösa problemet med valfriheten. räknade upp en del reformer som skulle ökavalfriheten i båda riktningarna: vårdnadsbidrag, avdrag för de faktiskabarntillsynskostnaderna, flextid osv. Det bhr allt en ytterst Uten bit, ! Vi bordediskutera utifrån det faktum som vi måste erkänna, nämligen att det inte finnsnågon valfrihet i dagens läge; den finns inte för männen i många fall, och denfinns definitivt inte för kvinnorna. Den som hemarbetar gör det fortfarandeoavlönad. Kvinnan är tyvärr fortfarande diskriminerad pä arbetsmarknaden, ochbristen på barntillsyn är fortfarande katastrofal. Det finns med andra ord ingen valfrihet, och det finnsdefinitivt ingen valfrihet för den ensamma lågavlönade mamman, eller för denmamma som är gift med en lågavlönad man eller för den som bor i en glesbygd. Jag tror att vi i stället måste erkänna att det inte gåratt med några enkla ingrepp lösa det här problemet. Vi måste se sanningen ivitögat. Det vi talar om är en valfrihetsmyt, som förs fram av folkpartisternaoch . Vi bör i stället - men där stannar herrarna - börja diskuterahur vi skulle kunna åstadkomma en rejäl och verkligt genomförd valfrihet. Dåmåste vi först och främst se till att alla som föredrog att stanna hemma ficken lön - inte det hlla vårdnadsbidrag som ibland föreslås frän borgerligt häU,utan en lön som vore ungefär jämförUg med den som betalas pä arbetsmarknaden,med semester och sociala förmåner - och måste barntillsynen byggasut, så att vi får tillräckligt många barntillsynsplatser för alla barn somfinns ilandet. Då skulle valfriheten bli reell. Under förutsättning att vilyckades genomföra detta skulle män och kanske även kvinnor - kunna väljamellan hem- och förvärvsarbete. Men kostnaderna skulle bh enorma. Hälften avalla familjer här i landet är enbarnsfamiljer. Den ekonomiska ekvationen kan viicke lösa. Man vill icke gä så längt i sina diskussioner med oss, mendet är den debatten vi bör föra. Jag viU mycket klart deklarera att det är dendiskussionen jag ämnar föra i den allmänpolitiska debatten. Jämställdhet mellan män och kvinnor Jämställdhet mellan män och kvinnor här barasäga att vi går emot valfrihetsmyten. Ätt vi inte har lyckats skingra denframgår mycket klart av de inlägg som har gjorts frän denna talarstol. Hert (): Fröken säger att utskottsbetänkandetär en alltför svag grund för en diskussion om det fina program somkvinnoförbundet har antagit. Jag trodde faktiskt att jag gjorde fröken tjänst när jag stimulerade henne till att , som ju ändåär det första tillfälle som har givits i sedan detta program ladesfram, under rubriken mellan män och kvinnor klara ut en delmissförstånd som kanske har framkommit med anledning av det program som ni ladefram. Jag kan inte förstå att det skulle vara en fördel från frökenMattsons synpunkt om den diskussionen kom under en allmänpolitisk debatt,vilken ju som vi alla vet brukar vara något av en sillsaUad. Kanske bedömerfröken det som en fördel; jag vet inte vad uträkningen kan vara meddet. Vi får väl återkomma, om inte fröken vill fortsätta diskussionennu. Annars skulle jag gärna vilja följa hennes uppmaning attgä till protokollet och inte bara bygga på tidningsreferat. Jag har faktiskttagit del av det protokoll där fröken vid den socialdemokratiskapartikongressen förklarade vad programmet går ut pä. Det går ut på att man ickelängre kan tala om valfrihet när det gäller kvinnornas situation. Det går ut päatt valfrihetstanken är en liberal fälla, en fälla som socialdemokraternaaUtför länge låtit sig fångas i, men att man måste erkänna att valfrihetenstanke i grunden är falsk. Man har försökt uppfyUa två målsättningar , sägerfröken . har försökt satsa på förmåner för de hemarbetande jämsidesmed satsningen på barntillsyn och annan service. Jag vet inte riktigtvilka förmåner för de hemarbetande som avses. Det kan inte vara ATP förhemarbete, eftersom man inte har velat införa det. Det kan inte vara enanständig tilläggssjukpenning för hemarbete, för det har man heller inte velatgä med på. Men vad det nu än är man har gjort, skall man i alla fall sluta meddet - det är innebörden av fröken uttalande här. Vidare heter det att man har gjort upp med begreppetvalfrihet. Man vill att aUa vuxna skall arbeta och att barnen skaU fä kollektivomsorg. Man tänker avskaffa valfrihetens inflytande över den socialdemokratiskapolitiken. Allt detta är citat. Det är inte några tidningsreferat. Vad menas nu med detta? På vilket sätt gav jag i mittanförande en felaktig bild av fröken organisations program? Fröken säger: Vi vänder oss mot valfrihetsmyten;det finns ingen valfrihet. Ja, det var ju precis vad jag sade: det finns ingenvalfrihet . Ni har trots många års ansträngningar misslyckats att skapa enverkhg valfrihet. Men är det ett skäl för att överge målet - valfrihet? Fröken säger att det är omöjligt att skapa enperfekt valfrihet som innebär att alla som är hemma och sköter sina barn färlika mycket i lön som de skulle få om de gick ut på arbetsmarknaden. tänkbartatt detta är omöjligt, men är det ett skäl mot att över huvud taget försökaförbättra valfriheten i förhåUande till vad den nu är? Det kan det väl ändåinte vara. Även om man inte kan göra samhället perfekt, kan man kanske ändåförbättra människornas möjligheter att forma sin tiUvaro efter sina egnaönskemål. När fröken argumenterar för hur dyrt det skullevara, lät hon det bästa vara det godas fiende. Vi tror visst inte att deförslag som vi har framfört i ett slag skulle skapa fullständig jämhkhet mellanmän och kvinnor, och en valfrihet som är perfekt. Men om man genomför dessakrav och prioriterar familjepolitik och jämlikhet mellan män och kvinnor iförhåUande till andra saker, når man en liten bit längre på väg än om man integenomför dessa saker. Vad är dä er lösning? Om man läser ert program kan manbara komma tiU en enda slutsats: eftersom de små åtgärder inom ramen för detbiandekonomiska systemet som vi föreslår inte räcker till för att lösaproblemen, finns bara en enda utväg, nämligen att förstatliga produktionsmedlen- dä löser sig alla familjepolitiska valfrihetsproblem. Det är receptet i dennavackra röda socialistiska programskrift. Jämställdhet mellan män och kvinnor HertWIJKMAN (m): talar om valfrihetsmyten.Innan fröken kom upp diskuterade vi just denna sak. Vi sade att det varen bristande valfrihet. Det kallar hon för valfrihetsmyt. Vad vi använde förord kanske inte spelar så stor roll. Så säger fröken att jag påstått att vi kan lösafrågan om valfrihet och lösa jämhkhetsproblematiken bara genom några smådetaljreformer. Nej, jag ville försöka vara kortfattad här och tog upp ett endaproblem, nämligen tillsynsproblemet, ur en speciell synvinkel. Hert hartagit upp flera. Fröken gick också in pä flera. Jag påstod att man medolika detaljreformer kan komma närmare en lösning. Sedan säger fröken att vi har brist påtillsynsplatser, vi har låga löner för kvinnorna, vi har obetalt hemarbete, ochsä länge vi har detta kan man inte diskutera valfrihet. Nej, det är riktigt.Det är därför vi vill införa nägon form av komplettering till dendaghemsservice som samhället bjuder. Det är dyrt att bygga ut den, har vikonstaterat. Fröken avslutar med att säga att det kommer att ta mänga,mänga är innan man kan bygga ut allt detta. Vi har talat om flexibel arbetstid, deltidsarbete,möjligheter för kvinnorna att få olika arbetstider som skulle underlätta dettaval, vi har talat om vårdnadsbidrag etc. Det är i alla fall delreformer somskulle föra oss närmare en reell valfrihet. Ändå säger fröken att honinte vill diskutera pä dessa vUlkor. Hon vill i stäUet diskutera frågan på dethär viset: Alla hemarbetande skaU ha en lön som ungefär motsvarar vad de skullefä om de förvärvsarbetade och, vilket jag tycker var det mest underliga, viskall ha barntillsynsplatser i den institutionella vården daghemsplatser förvartenda barn i hela samhället. Det var precis sä fröken sade. Först dähar vi enligt henne uppnått full valfrihet. Men det vore väl idiotiskt att bygga daghemsplatser åtvartenda barn och räkna med att av föräldrarna skulle begäradet. Jämställdhet mellan män och kvinnor är välbättre med en flexibUitet, att räkna med att vissa familjer vill lösabarntillsynsfrågan pä ett annat sätt och att vissa familjer kanske t, o, m,föredrar att kvinnan är hemma i hushållet. Jag måste säga till fröken att jag inte begriperhärklyveriet med valfrihetsmyten. Varför inte ta en konkret diskussion om varjekonkret problem, om varje delförslag? Ätt hänskjuta den här frågan tih denallmänpolitiska debatten kommer inte att förenkla den debatten. Fröken (): Hert sade att det var idiotiskt attbygga ut barntillsynen så att alla barn i landet skulle kunna få del av den.Det är precis vad vi tycker. Vi för ett akademiskt resonemang om vad som krävs för skall ha rätt att tala om valfrihet. Det ordet har ännu ingen av oss rättatt ta i sin mun, allra minst ledamöter från de borgerliga partierna vilkasåsom talar så mycket om hur barntillsynen bör ordnas, närundersökningar ändå visar hur mycket mindre det satsas på detta i de kommunersom är styrda av borgerliga majoriteter. Hert (): Jag tror att vi ändå mäste be fröken hjälpa oss htet på traven när det gäller att tolka talet om'att valfrihetennu är övergiven. Såvitt jag har kunnat fatta är hennes motivering att det intefinns någon perfekt valfrihet och att vi därför inte skall arbeta förvalfrihet. Vad menade då och det socialdemokratiskapartiet när man lanserade begreppet valfrihetens samhälle?Var det att man skulle ha en perfekt valfrihet så att då det t. ex. gäUde attvälja utbildning och yrke det skuUe vara samma betalning för alla yrken? Dethar man ju inte kunnat uppnå. Skall vi alltså överge valfrihetens samhälle sommål för det området också? Om man försöker tillämpa fröken tankegångar blirman faktiskt förvirrad. Om vi gör som fröken säger och avskaffarvalfrihetens inflytande över den socialdemokratiska politiken, dvs. låter densocialdemokratiska partikongressen bestämma hur alla familjer här i landetskall ordna sin tiUvaro, tror fröken verkhgen att famUjerna blirlyckligare då? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och Ekinge, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrUcesutskottets hemställan i betänkandetnr 24 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen av herrar ErUcsson i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 7Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 26 i anledning av motion omintensifierad forskning angående arbetslivet och arbetsmarknadspolitiken. Utskottets hemstäUan bifölls. § 8 Interpellation nr 205 ang. oljeskyddsberedskapen förVänern Ordet lämnades pä begäran tUl i (fp), som yttrade; Behovet av oljeskydd har vuxit starkt undersenare år. Bekämpningsmetoder har utvecklats och bevakningen har skärpts påutsatta områden. har i sitt för över ett är sedanöverlämnade betänkandet föreslagit att beredskapsorganisationen för ochVänern skulle ankomma pä kustbevakning. Regeringen har ännu inteaviserat något förslag till då dessa frågor skuUe få sin lösning. FörVänerns del menar utredningen att de direkta bekämpningsinsatserna skullehandläggas av lokala organ, som man kunde träffa avtal med. Kritiska rösteröver det magra resultat som utredningen kommit fram till saknas inte, ochgeneraltullstyrelsen har i sitt remissvar hävdat att det är "inte möjligtatt med samma ambitionsnivå som gäller för kustvatten och fördela detreella ansvaret för oljeskyddsberedskapen på det sätt som utredningenföreslagit för ". Sjöfarten på är mycket omfattande och kommer attöka i vad gäller såväl antalet båtar som tonnagets storlek när utbyggnaden blirklar i . Allt talar för att enda möjligheten att fä en effektivoljeskyddsbevakning är att inrätta en kustpostering i . Den borde dåutgöra ett kusttullmästaromräde med koppling till västra distriktet. Den kanlokaliseras till flera platser, men ser man tiU läge och där oljeutsläppdominerat i torde vara den rätta placeringen. Redan nu finns där en god utbyggd beredskap samt Dä oljeskyddet för är otillfredsställande och långtid förflutit sedan utredningens förslag lagts utan att något regeringsförslagframförts vill jag till herr civilministern ställa följande frågor: att föreslå åtgärder i syfte att åstadkomma ett effektivt oljeskyddi , innefattande bl. a. en kustpostering? Kan ett sådantförslag förväntas till vårriksdag? Denna anhållan bordlades. §9 Interpellation nr 206 ang. de s. k. samskapsskolorna Ordetlämnades på begäran till FruSUNDBERG (m), som yttrade: Betydelsen av skolbyggnadernas utformning förskolmiljön har blivit alltmer uppenbar. Debatten har i stor utsträckning rörtstorleken av skolenheterna, varvid ofta framförts svårigheten för eleverna attfinna sig till rätta i skolor där anonymiteten bhr påtaglig. Inte bara känslan av anonymitet skaparanpassningssvårigheter för dagens elever. Frånvaron av egna klassrum ochspringet mellan olika ämnesrum försvårar för eleverna att känna sig hemma iskolan och skapar en allmän rotlöshet som minskar tillfredsställelsen med denegna skolsituationen. Ytterligare ett sätt att minska antalet klassrum haröppnat sig genom byggandet av s. k. samskapsskolor. Dessa kännetecknas av enöppen miljö med stora gemensamma ytor, vilka utformats som studiehallar med enstorlek varierande . I dessa vistas vanligtvis flera klasser och/eller varierande grupper vilkaundervisas i flera ämnen och av olika lärare. Ursprungligen tillkom skolorna i syfte att få fram standardskolortill ett lägre pris, bättre anpassade till den nya läroplanen. Den förstasamskapsskolan togs i bruk 1969, och 13 stycken är nu färdiga i län.Ytterligare lika många är under byggnad eller projektering, och om några årkommer ca 15 000 barn att deltaga i detta skolexperiment. Värdet av experimentet kan i hög grad ifrågasättas. Denegativa reaktionerna har varit många, och bland både lärare och föräldrarfinns ett stigande missnöje med experimentet som i allt högre grad verkar attbh permanent. Nägon utvärdering av undervisningens kvalitet finns interedovisad, och särskilt frånvaron av egna klassrum upplevs av elever och läraresom fösvårande för skolarbetet. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr utbildningsministern fä ställa följande frågor: Hur kommer denvidare utvärderingen av undervisningen i samskapsskolorna att utformas ochredovisas? det riktigt att på nuvarande stadium fortsätta byggandet avsamskapsskolor? Denna anhållan bordlades. § 10Interpellation nr 207 om åtgärder för att stimulera yrkesfisket i norraBohuslän Ordet lämnades på begäran tiU (), som yttrade; Till de svårigheter som redan tidigare varitrådande beträffande möjligheter till arbete för befolkningen i norra att Facit beslutat lägga ner Original-Odhner i Strömstad.Dessförinnan har meddelat att man har för avsikt att under våren1973 lägga ner företagets konservfabrik i . Helt naturligt är oron bland befolkningen djup ochmotiverad. Det skulle vara i hög grad olyckligt, om den utflyttning från norraBohuslän som redan nu är besvärande ytterligare skulle forceras. På allt sättmåste åtgärder sättas in för att bereda sysselsättning för den befolkning somfinns, för att så mänga familjer och enskilda som möjligt skall kunna stannakvar i denna bygd. Bland den del av ortsbefolkningen som är sysselsattinom industrin finns också personer som tidigare ägnade sig åt yrkesfiske mensom nödsakades lämna detta yrke, dä krisen för fisket satte in under1960-talet. Det kan pä goda grunder antagas att en del av dessa f. d.yrkesfiskare hellre önskar återgå till sitt tidigare yrke än att flytta frånorten, om detta skulle bli nödvändigt för att erhålla'annat arbete inomindustrin. Det finns emellertid risk för att man hesiterar inför de ekonomiskapåfrestningar som en återetablering inom fisket innebär. Visserligen harmöjligheterna till statliga lån något förbättrats, men det finns anledningförmoda att ytterligare stimulansåtgärder mäste sättas in frän samhällets sidaför att göra det möjligt för intresserade att återgå till yrkesfisket. Det finns exempel frän andra länder som visar hur mantillgripit speciella åtgärder för att stimulera fisket vid en viss kuststräcka.Nämnas kan exempelvis hur man i gett särskilt stöd ät fisket inordligaste delen av landet, ett stöd som betydligt överskriditstödåtgärderna på andra håll. Med hänvisning till vad jag här har framhåUit anhålles omkammarens tillstånd att till herr inrikesministern få ställa följande frågor: Anser herr statsrådet att en återgång till yrkesfiske börstimuleras bland befolkningen i norra ? Om så är fallet, är statsrådet beredd vidtaga åtgärder somger ekonomiskt stöd till återetableringar inom fisket utöver vad som kanberedas i vanliga statliga fiskerilån och kreditgarantier? §11 Kammaren åtskildes kl. 0.46.