prot · FV09139 · 1972-12-31 00:00:00 — Och vidare: "På vetenskapensnuvarande ståndpunkt finns ej tillräckliga kunskaper om asbestensturaörframkallande egenskaper för att man raed full säkerhet skall kunnafastställa hur omfattande förekomsten är av tumörsjukdomar som betingas avexposition för asbest." Det förhäller sig nämligen så det ärarbetarskyddsstyrelsen som skriver detta att de tumörer som det här är frågaom "även förekoramer hos personer utan tidigare känd kontakt med asbest,vilket tyder på att dessa tumörer kan uppkomma även av andra orsaker". Denna remissinstans, arbetarskyddsstyrelsen, skrivervidare: "Någon officiell, svensk statistik där raan med säkerhet kanutläsa förekomsten av yrkesbetingad asbestos, bronchialcancer eller mesoteliomfinns ej. Från har emellertid inhämtats, att anmälningarora asbestos i mycket ringa omfattning varit föremål för prövning angåendeersättning enhgt yrkesskadeförsäkringslagen. Dessa anmälningar, ca 300, harendast i undantagsfall föranlett beslut om ersättning. Under femårsperioden1965-1969 beslöts om ersättning i fyra fall. förekom fyra fall. Enviss ökning av antalet anmälningar om asbestbe-tingade lungförändringarinklusive pleura plaques har kunnat konstateras. Vad angårmesoteliom har ett fåtal anmälningar härom inkommit. Någon ersättning har ejännu föranletts av dessa anmälningar." Det är ett anmärkningsvärt yttrande. Att lägga fram envetenskaplig bevisning för att ett sjukdomsfall eller ett dödsfall orsakats avasbestfibrer, sora är 15 ä 20 tusendels mUlimeter långa och som andats in ochfastnat i de finaste luftrören 20 eller , är praktiskt tagetuteslutet. Inte ens om det inträffar en läng serie av dödsfall i asbestos, dvs.asbestdammlunga, eller elakartade tumörer av typen broncialcancer ellermesoteliom hos personer som arbetat i asbestdamm kan raan bevisaatt det är asbesten sora är orsaken. Märk väl att jag betonar"bevisa" och "orsaken". Men asbest är inget undantaghärvidlag. Ännu efter att hade rapporterat sin upptäckt att mödrarnatill barn som fötts med en speciell typ av missbildning hade haft röda hund ibörjan av graviditeten och efter att det hade kommit ytterligare en radundersökningar sora bekräftade Greggs upptäckt, skrev en berömd medicinskstatistiker att "ingen av dessa undersökningar bevisaratt röda hund är enorsak till den följande missbildningen". Han skrev inte detta av illviljamot . Han skrev det just för att framhålla hur svårt det är att bevisa attena eller andra faktorn är orsaken. Men, skrev han, "det anses allmänt attröda hund är den ansvariga faktorn". Man måste nöja sig med att konstatera ett samband, och mankan inte underlåta att reagera när det inträffar en serie fall bland arbetaresora varit sysselsatta med asbestarbete. Undersökningar i ett antal mycketolika länder visar att det inte är det ringaste tvivel om att ett direkt Förbud mot användning av asbest Förbud mot användning av asbest sambandexisterar mellan inandning av asbestdamm och vissa former av cancer, förklaradeInternational Agency for Research on Cancer efter ett stort expertmöte somnyUgen hållits i . Mest utsatta är arbetare i asbestindustrier och särskiltde som är sysselsatta med tillverkning av asbestväv. Samma typer av cancer hardock uppträtt i närheten av asbestfabriker och bland familjemedlemmar tillasbestarbetare sora fört med sig damm hem med sina arbetskläder. Detta är ett referatfrån den som jag nämnde. Därifrån framhålles ocksåatt en katastrofal kombination är cigarettrökning och arbete i asbestdamra. Det bör naturligtvis betonas att saratidigt sora detkonstaterats ett direkt samband meUan inandning av asbestdamra och vissaforraer av cancer, så är det inte cancerfallen sora dominerar. Fast givetvis ärvarje cancerfall sora kan sättas i samband med en hälsofarlig arbetsmiljö ettalldeles särskilt tragiskt fall och ett fall för raycket. En klinisk fysiolog,vid i , har i ett brev till migunderstrukit att "det långt tyngre vägande skälet" för ett förbud motanvändning av asbest är "det förhållandet att lungfunktionen i ett såskrämraande stort antal fall blir försärarad". Det finns anledning referera litet av den historik soraAhlmark, och lämnade i kapitlet om asbestos i boken andother pneumoconioses in , som utkom . Det första asbestosfall sombeskrivUs i upptäcktes . Detta ledde till att 60 asbestarbetareundersöktes, och dessa undersökningar resulterade i sin tur i att ytterligareåtta asbestosfall upptäcktes. De personerna hade varit exponerade förasbestdamm av . Asbestos är ansedd för att vara den mest invalidiserandetypen av damralunga. "Ett av de mest känsliga måtten på störningar avlungfunktionen hos dessa arbetare är nedsättningen av den arteriellasyremättnads-graden", skriver . Mayers i . En undersökning av nedsättningen av den arteriella syremättnadsgradenkräver en raer sofistikerad utrustning än de lungfunktionsprövningar somvanligen görs. , som jag citerade, undersökte tillsammansmed överläkare vid lungkliniken i 42 män med småröntgenologiska lungsäcksförändringar av den typ som kallas pleura plaques ochsom påträffas hos asbestexponerade personer. Det vanligaste fyndet var en lätttill raåttlig störning av syrgasutbytet i vUa och/eUer under rörelse. Sådanastörningar har rapporterats tidigare, raen detta tycks vara den förstaundersökningsserie där man funnit en nedsättning av syrgasutbytet hos en stordel av de undersökta som haft fullständigt normala lungfunktionsvärden vidvanliga rutinprov. En av de experter som hört av sig sedan vår motion väcktestror att det finns raånga asbestosfall som inte är kända. På de storafabrikerna, där raan har råd raed ett riktigt arbetarskydd, är riskernaraindre, menar han. Fast, inom parentes sagt, när man läst Giinter 7 icke önskvärda industrireportage från och Bo Ohlströras Kockumsrapporten,en undersökning om orsaker till missnöje bland svenska varvsarbetare, blir maninte imponerad av ventilation och annan arbetshygien vid de stora industriernaheller. Men detförekomraer ganska betydande arbetargrupper som arbetar med asbestoch mandas asbestdamm utan att få någon som helst information om riskerna ochutan att några förebyggande åtgärder vidtas. Det finns bUverkstäder somanvänder asbest som fyllnadsmaterial i spackel - då behåller spacklet sin volymvid torkningen. Efter spack-lingen slipar man ytan jämn i ett moln avasbestdamm innan lackeringen görs, givetvis utan att någon i verkstaden kännertUl riskerna. I skrotgårdar tar man från rivna fastigheter emot rör och annatmaterial som varit isolerat med asbest. Städfirmor hyr ut arbetskraft tillbyggföretagen och har åtminstone i lagt under sig en stor del avbyggstädningen. Ofta är städerskorna utlänningar, som förutom att deexploateras hänsynslöst som arbetskraft kan få utföra hälsofarliga arbeten utanatt ha fått några som helst upplysningar om riskerna. För att kunna sanera denna allvarliga situation krävs ettgenerellt förbud med dispensförfarande för produkter som är absolut nödvändigaoch för arbetsplatser som visar ansvar för arbetarnas hälsa. Jag yrkar bifall till reservationen av . Förbud mot användning av asbest HerrJOHNSSON i (s): 1 föreliggande betänkande har socialutskottetbehandlat motionsyrkande om förbud mot användning av asbest. Asbest är ettsamlingsnamn för flera i naturen förekommande trädforraiga silikatmine-ral. Då raan arbetar raed asbest alstras av de trådformigaasbestfibrerna, vUka har en varierande längd upp tiU , ettluftburet band som vid inandning kan förorsaka sjukliga förändringar i lungoroch lungsäck. Dessa sjukdomsslag, sora varit föremål för granskning av olikaforskare, har behandlats i utskottsbetänkandet och av remissinstanser varförjag ej har anledning att ytterligare beröra dem. I arbetarskyddslagstiftningenfinns bestämmelser sora ålägger arbetsgivaren att vidta erforderligaskyddsåtgärder för att förhindra att darara sprids på arbetsplatsen. Det finnsockså speciella bestäraraelser för arbete med asbest. igångsattes ett undersökningsprojekt som varavsett att bilda undertag för nya anvisningar, och dessa beräknas utkomma underår 1973. Detta arbete var således i gång långt innan motionen ora förbudväcktes. Beträffande byggnadsindustrin har redan nya anvisningarutfärdats. Dessa utkom , och beträffande asbest stadgas där bl.a.: "Isoleringsarbete med asbest eller asbesthaltigt raaterial får endastutföras i sådana fall, där en tillfredsställande isolering inte kan erhållasmed annat material." Redan denna skrivning är ett klart steg på vägen motett allmänt förbud. Den av väckta motionen 480 har varitremitterad för yttrande till såväl statliga organ som till arbetslagar- ocharbetsgivarorganisationer. Ingen av de instanser som yttrat sig i ärendetbiträder motionskravet om ett absolut förbud. Däremot förordar såväl som begränsatförbud. Arbetarskyddsstyrelsen anser att ett generellt förbud ej för närvarandeär motiverat men anför att pä områden där asbest kan Förbud mot användning av asbest ersättasraed ofarligt raaterial detta skall ske. Av såväl remissmaterial som vetenskapligt material framgåratt hantering av asbest i olika arbetsprocesser utgör en betydande hälsofara.Detta har också understrukits av i hans anförande. Denomständigheten att, som framgår av remissyttrandena, vår kunskap om asbestensmedicinska skadeverkningar är otillräcklig utgör självfallet inte anledningtill att underlåta att söka begränsa Uälsoriskerna. Utskottet anser att det ärmotiverat med långtgående åtgärder härvidlag. Vid bedömningen av raotionsyrkandet om förbud raåste manbeakta att det finns områden där man ej funnit tillfredsställandeersättningsprodukter. Ett förbud skulle därför enUgt utskottets mening följasav ett omfattande dispensgivande. Enligt utskottets raening är detotillfredsställande att ha en förbudslagstiftning som innefattar långtgåendedispensmöjligheter. Med hänsyn till detta och till den erfarenhet som vunnitspå andra oraråden där man arbetar med hälsofarligt material synes strängaarbetarskyddsföreskrifter i förening med en noggrann kontroll frånarbetarskyddsverkets sida vara bättre och ge goda resultat. Därför villutskottet förorda att man även i fråga om asbest väljer detta alternativ.Utskottet vill i anslutning till detta också framhålla det arbete som pågårinom arbetarskyddsstyrelsen raed revidering av de s. k. asbestanvisningarna,sora jag tidigare nämnt. Ett område som särskilt bör uppmärksararaas i detfortsatta arbetet med anvisningarna är asbestfrågan inom byggnadsindustrin, därsåväl arbetstagarsidan sorn arbetsgivarsidan uttalat sig för att asbest i friform inte skall få användas på byggarbetsplatser. Utskottet delar dennauppfattning. Även i övrigt framstår en skärpning av anvisningarna som klartmotiverad. Den i motionen upptagna frågan ora hygieniska gränsvärden har arbetsmiljöutredningenatt beakta, enligt vad utskottet framhåller. Inte heller det raotionskravet bördärför föranleda någon åtgärd. I den vid utskottsbetänkandet fogade reservationenförordas förbudslagstiftning med dispens. Ett bifaU till reservationen skulle onekligenföra frågan ett steg tillbaka, eftersom lagstiftningsarbetet tar tid. Arbetetmed nya anvisningar är strax färdigt. Enligt utskottets uppfattning åstadkommesgenora dera ett snabbare anpassande till dagsläget än genora en lagstiftning. Med detta ber jag, fru talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrTAKMAN (vpk): Jag upprepar gärna vad jag sade förut attdet är en grundlig utredning som utskottet har gjort. Utskottet refererar juockså de bestämmelser som finns om damm på arbetsplatser och om åtgärder motasbestdamra. Men aUa vet utora möjligtvis i attdessa bestämmelser inte följs. De efterlevs kanske på ytterligt framsyntaindustrier där man har god hygien och häller dammet under kontroll, menbyggarbetsplatserna är svåra att ha kontroll över, och där förekomraer en hel del personal som måste arbeta med asbestdamm:betongarbetare, städerskor och andra. Jag har också hört att här iriksdagshuset har raan använt asbest i stor mängd för isoleringsarbeten ochatt många som arbetade här utsattes för dararaet. Det händer också att bestämmelserna följs på själva arbetsplatsenmen att man inte har raöjlighet att göra det när raan exempelvis går och äterfrukost eller lunch man har dammiga kläder, och det är kanske en heltvanvettig damrakoncentration i lunchrummet. För övrigt existerar ingethygieniskt riktvärde. Det enda säkra är att det inte bör finnas någotasbestdamm alls i luften. Sedan jag väckte motionen har det publicerats enundersökning rörande pleuraförtjockningar bland varvspersonal i . Detär , dispensärläkare i , som har röntgat sammanlagt13 769 personer vid stadens fyra varv: , , varvoch Arendalsvarvet. Han hade uppraärksaramat den undersökning - jag berättade ikorthet ora den tidigare - sora och publicerade 1970 om pleuraplaques hos asbestexponerade personer. I fick man fram det resultatetatt 666 av dessa 13 769 personer hade pleuraförtjockningar alltsåförtjockningar av lungsäcken sora var tydligt synbara på röntgen och att 67procent av dessa varav en "karakteristisk, tidigare ofta förbisedd typ, typisk för denraan kan se vid asbestexposition". Det är svårt att veta hur man skall tolka dessapleuraförtjockningar. En finsk forskare har gjort antagandet att de asbestnålarsom koramer ner i de små lungblåsorna rispar på lungsäcksytan och orsakar dessafläckvisa förtjockningar av lungsäcken. Det är alltså ett antagande, men det ärkanske lika bra som andra. Vad raan vet är att dessa pleuraförtjockningar, ävenora de inte är helt specifika, oftast tyder på en asbestexposition. Jag har här Byggnadsarbetaren nr 34 för iår, där man behandlar socialutskottets betänkande och dess ståndpunkt att integå in för förbudslagstiftning. Man har intervjuat , förstebyråingenjör på , som säger och jag utgår ifrån att detär exakt återgivet: "Det får inte heller vara sä att ett material sominnehåller asbest ska kunna 'smygas' in på arbetsplatsen utan att man kännertill det. Ovetskapenora att raan arbetar raed ett farligt ämne är en av riskerna med asbestoch asbesthaltiga material. En vanlig snickare sora sätter uppasbestplattor vet inte om någon fara förrän sjukdomen eventuellt visar sigefter kanske ." "Eftersom det tar så innan sjukdomen visarsig räcker det inte med upplysning, man måste gå förbudsvägen", menarLennart . "En arbetsgivare ska inte ha rätt att tvinga sinaanställda att utsätta sig för risken att få asbestoslunga." Jag är inte någon vän av straff det känner alla till iden här kammaren - och särskilt inte av hårdare straff. Men det är rätt anmärkningsvärt att en yrkesinspektör, , påpekar i en tidningsintervju om dessa straff som förekoramer vid överträdelser av arbetarskyddslagen, att det stannar vid böter. Och han säger ordagrant: "Ännu har ingen arbetsgivare i det här landet suttit i fängelse för dåligt arbetarskydd.----- De låga bötesstraff som döms ut gör att Förbudmot användning av asbest Förbud mot användning av asbest arbetsgivarekan tjäna på att betala böter i stället för att kosta på de förbättringar iarbetsmiljön som skyddsombud och yrkesinspektion kräver." Tyvärr är det så, i , attbestämmelserna nu är för svaga det säger utskottet raen även raed debestäramelser som finns förekommer det överträdelser. Och det gällerhär ett farligt material det vidhåller jag. i (s): Vi är från utskottets sida väl medvetna om deproblem som uppstår på en byggarbetsplats när det gäller att kontrolleraefterlevnaden av de anvisningar som finns. Men förhållandena blir inte bättreom man har en förbudslagstiftning raed dispenser. Utskottet har stannat för attdet bästa sättet är skärpta anvisningar. Utskottet har också i betänkandetunderstrukit vikten av skärpt kontroll. Jag tror att inser lika bra som jag att detinte är lätt att komraa till rätta med förhållandena, men att kontrollen ochhela övervakningen måste skärpas framgår av utskottsbetänkandet. (vpk): Jag är övertygad om att det blir en skärptkontroll först om man får förbud och kan ge dispens, så att man har kontrollhela tiden över användningen av asbest och material som asbest ingår i. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 40 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kamraaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 8Föredrogs socialutskottets betänkanden: Nr 41 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:141med förslag till lag om ändring i förordningen (1954:519) angående kostnadsfriaoch prisnedsatta läkemedel ra. Nr 42 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:130 angående utgifterpå tUläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avser Nr 139 anslag inom socialdeparteraentets verksamhetsområde den Nr 43 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:144 angående avtal omläkarutbildning i , ra. Vissa socialhjälps- Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Jfgor, m. m. § 9 Vissa socialhjälpsfrågor, m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 44 i anledning av motioner om vissa socialhjälpsfrågor, ra, ra, 1 detta betänkande behandlades raotionerna 1972:337 avherr Ringaby (ra) samt 1972:464 av m, fl, (ra)vari hemställts att hos Kungl, Maj:t skulle anhåUa om utredning ochförslag a) ora samordningav olika sociala hjälpformer i syfte att dels uppnå enhetlig bedömning avlikartade hjälpbehov oavsett vilket samhällsorgan som handlade ärendet, delsundvika dubblering av hjälpinsatser, b) om enbegränsning av de belopp som i form av socialhjälp kunde utgå till enmottagare. A, beträffande socialhjälp tUl vissa utländskaraedborgare att riks dagen skulle avslå raotionen 1972:337, B, beträffande samordning av olika sociala hjälpformeratt skulle avslå raotionen 1972:464 i motsvarande del, C, beträffande begränsning av socialhjälpen att riksdagenskulle avslå motionen 1972:464 i motsvarande del. Reservation hade beträffandebegränsning av socialhjälpen avgivits av herrar Carlshamre (ra) och (), som ansett att utskottet under C bort hemställa, att i anledning av raotionen 1972:464 imotsvarande del hos Kungl. Maj :t skulle anhålla om utredning och förslagenligt de riktlinjer reservanterna angivit. (ra): betänkande nr 44 behandlartvå raotioner från moderata saralingspartiet. Dessa två raotioner innehållersammanlagt tre yrkanden. 1 fråga om två av dessa yrkanden har utskottet blivitenhälligt - där finns alltså inte någon reservation. Det gäller först och främst motionen 337 av socialhjälp till utlänningar som vistas i sora turister. Utskottet har inhämtat att viss utredning pågår ora hur de frågorna skall hanteras. Remissinstanserna och även utskottet har observerat att det finns svagheter i handläggningen av sådana ärenden, och vi väntar på utredning och bättring. Vissasocialhjälpsfrågor, m. m. Möjligen skulle man vilja tillägga att när remissinstanseroch även utskottet trycker på frågan om kostnadsfördelningen mellan stat ochkoraraun som särskilt väsentlig, så tycker vi kanske att raer intressant änfrågan om det är staten eller kommunen som skall betala är frågan vilken statsom skall betala. Det naturliga är faktiskt att utlänningar, människor ifräraraande land sora råkar i svårigheter, i första hand hjälps av sitt egetland och dess representation i det land raan gästar. Det får faktiskt gå tillså för svenskar sora är utomlands. De får ty sig till konsulatet, om de råkar iekonomiska svårigheter. Vi tycker att det bör vara huvudregeln även för gästeri . Men vi har inte funnit anledning anmäla någon avvikande raening emotutskottet på den punkten. Detsamma gäller ett av yrkandena i partimotionen 464, somhandlar om saraordning av olika sociala hjälpformer. Där föreslogs i motionenen utredning för att skapa klarhet om var det brister i samordningen mellanolika hjälpformer. Sedan den motionen skrevs har också en utredning tiUsattsoch är i arbete, låt vara som en enraansutredning i kanslihuset. Arbetet äri alla fall i gång. Det vittnar alltså ora att inte bara riksdagenssocialutskott utan också regeringen har haft samma mening sora raoderata saralingspartiet,nämligen att detta var frågor som behövde övervägas. Vi har därför inte hellerdär ställt något särskilt yrkande. Kvar står då en fråga som har koramit att rubriceras"Beträffande begränsning av socialhjälpen". Där föreligger enreservation av och mig. Den fick nästan alla svenskabarnfarailjer raed lägre inkoraster ett inte obetydligt tillskott tillfamiljeekonorain genom den då ikraftträdande höjningen av de statUga ochkommunala bostadstilläggen, som i många fall betydde rätt mycket pengar varjemånad. Jag sade att det var nästan alla famUjer med lägre inkomster sora fickdel av den förbättringen. Det var inte alla. Och de som undantogs var de allrafattigaste, de raed de allra lägsta inkomsterna, dvs. inkomster ner till noll,alltså de familjer som helt eller delvis levde på socialhjälp. Samordningsregeln är nämligen sådan, att när raan skallfastställa socialhjälpsbeloppet tar man först i betraktande vilka inkomster avolika slag farailjen har, och sedan fyller raan upp det beloppet till den gränssora sätts och de norraer sora gäller i den kommun där farailjen råkar bo. Närraan fastställer de inkoraster som skall räknas in i eller räknas av frånsocialhjälpsnormen är det bara de allraänna barnbidragen sora är undantagna. Destatliga och koraraunala bostadstilläggen räknas med. I sådana fall där enfamilj med ingen eller obetydlig inkomst hade bostadstillägg och fick enförbättring gick den förbättringen helt till koramunen. Den farailjenfick inget raer än den hade förut, därför att då bara ett något större beloppän tidigare räknades av från den socialhjälpsnorra som gäller. Detta kunde lösas lokalt, ora raan så ville, genom attgöra en motsvarande uppräkning av socialhjälpsnormerna. Jag vill inte säga attså inte gjorts någonstans, men jag har inte lyckats hitta någon ort där man den1 april verkligen räknade upp socialhjälpsnormerna så att dessa de fattigasteav alla familjer också fick del av den förbättring sora vi här i hadeavsett för alla barnfamiljer med låga inkomster. Detta, fru talraan, är ett sätt att exemplifiera syftetbakom moderata samlingspartiets partimotion i denna fråga och denreservation som och jag står för. Vi vill med den Uksom vända påsamordningsproceduren. Vi tycker att det finns ett hyggligtfungerande systera när det gäller att ta hänsyn till de ekonoraiskapåfrestningar som barnfamiljerna drabbas av genom höga bostadskostnaderoch/eller stort barnantal. Den metoden, sora fungerar bra, borde tillämpas ävenför de barnfamiljer som är hänvisade till att helt eller delvis, för längreeller leva på socialhjälp. Socialhjälpen bör med andra ord ligga ibotten som den inkomst raot vilken raan inkonistprövar bostadstilläggen. Denbör jämställas med annan inkomst när man fastställer hur stort bostadstilläggetskall vara. Som en konsekvens krävs att man sätter ett tak försammanläggningen av delposter tiU en totalsumma av socialhjälp för en ochsamraa farailj. Det taket, har vi antytt, kunde lärapligen läggas vid denårsinkomst, där reduktionen av bostadstilläggen för barnfamilj börjar förnärvarande, vid . Upp tUl den inkomsten skulle raankunna lärana vanlig socialhjälp. Därutöver skulle tillkomraa bostadstillägg förbarnfamiljer. Man når med detta en bieffekt, som av många har uppfattatssora huvudeffekt: att komraa till rätta raed ett litet antal fall - jagunderstryker detta - som har väckt stor uppmärksamhet och där stora familjerraed höga bostadskostnader närmast som ett tekniskt missöde ibland mednuvarande teknik kan nå upp till socialhjälpsbelopp som raotsvarar en egeninkomst av mycket aktningsvärd storlek, här i 50 000-60 000 kronorora året.