prot · FV09106 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 mycket stor utsträckning rör det sig omenmansbolag som kanske kommit till på konstiga sätt. Men att det ävenförekommer företagsnedläggningar av annat slag är jag vUlig att medge. Därförmenar att man skall ta hänsyn till skatteskulden vid utskiftningen,mer än till en tredjedel, som man gör . Ja, men om företaget går över styrhar man förmodligen över huvud inte någon utskiftning av vinster å aktier, ochdet finns alltså ingen skatteskuld alls. Då kan väl ändå en tredjedel vararimlig som kompromiss. Jag ber att få yrka bifaU till skatteutskottets hemställan. Ändrade regler för beräkning av substansvärdet av aktier ifåmansbolag Hert (): säger att om företaget går överstyr finns ingenting att utskifta till aktieägarna och det är nog sä riktigt,men dä är det väl inte heller rimhgt att man har betalat en förmögenhetsskattpå en förmögenhet som inte existerar. Vidare förklarar att vi har ett system därman tillämpar beskattning efter bärkraft, och det är naturhgtvis riktigt. Menom man, , har avsett att ägaren av en viss förmögenhet skallbeläggas med t. ex. 2 procents skatt, är det inte riktigt att man med förlegademetoder nästan konstruerar en förmögenhet som inte finns i sinnevärlden. Vem säger för övrigt, , att just denschablonmässiga reduceringen enligt förordning av ett nästanskönsmässigt konstruerat värde är den rimliga? Den är kanske i många fallalldeles för hög. Det måste väl vara bättre och rejälare att man till grund förbeskattningen lägger faktiska och inte, som sker, fiktiva värden, vilket isjälva verket ibland innebär att man vältrar över skattebördan på den som intebör bära den. Men, fru talman, när man som socialdemokraterna mitt underen verkUgt svär period, bekymmersam för såväl de löneanställda som företagarna,kan vidhålla sitt krav pä en sådan generell pålaga som löneskattens fördubblingutgör, ja, då har man inte sinne för realiteterna. Mot den bakgrunden är inteheller ståndpunkt i detta fall särskilt förvånande. Det är förövrigt märkligt att notera, hur nära tiU hands de genereUa ätgärderna ligger iden socialdemokratiska arsenalen då det gäller att brandskatta företagarna,medan och hans vänner förefaller närmast helt oförstående införsådana medel, då det är fråga om att stödja näringslivet. tillbaka tiU motionen! Nog är det klart att alla degenerella avgifter som har lagts pä företagarna måstepåverka även de substansvärden som frågan nu gäller. I ett företag med ettaktiekapital på och ca 100 anställda det är ingetovanligt fall - motsvarar enbart löneskatten en ca 25-procentigförräntning av kapitalet. Det är självklart att en sådan åderlåtning fårbetydelse för det substantiella värdet. Då är det inte likgiltigt hur Ändrade regler för beräkning av substansvärdet av aktier ifåmansbolag Men, fru talman, om man vill att reglerna skall vararättvisa, måste man ta hänsyn till de förändringar som har ägt rum ,dä de nu aktuella anvisningarna utfärdades. Man kan inte köra vidare med bestämmelsersom är sä otidsenhga att de t. o. m. i vissa låt vara sällsynta fall inordligaste har medfört att ett stathgt lokaliseringsstöd, avsett atteliminera onormala etableringskostnader, inräknats i underlaget föraktievärderingen. Det är aUtså bra, tycker jag, att är ifärd med en revidering av dessa anvisningar. Det är hög tid. Däremot är detinte bra att skatteutskottets majoritet om ett utpräglat rättvisekrav använderuttrycket "skattefavörer", och detta i en situation då vi här iSverige minst av allt har anledning att skjuta skarpt pä företagarna, vilketkonjunkturinstitutets senaste rapport i utgör en nog så dysteroch tragisk bekräftelse pä.' Hert (): Jag är medveten om att är mycketkunnig när det gäller företagsbeskattning. Det är dock ingen hemlighet att detspeciellt i fåmansbolag mycket sällan förekommer någon utdelning på aktier,utan vinsten används i stället pä annat sätt. Det ger mig anledning att ställa endirekt fråga till . När jag lyssnade på hans anförande förut, fickjag den uppfattningen att han anser att de nuvarande reglerna är bra i stortsett. Man behöver inte göra några undantag, och man behöver över huvud tagetinte ta hänsyn till den reservation som är fogad tUl utlåtandet. Får jag ställaen direkt fråga: Anser att aktierna i ett fåmansbolag har likavärde, när de inte ger någon utdelning, oavsett om man har en majoritetsposteller en minoritetspost? HertWÄRNBERG (s): Jag måste nog litet grand protestera mot herrLevin med anledning av att han säger att vi häller på att skjuta skarpt päföretagare. Jag tror att det bhr väldigt svårt för att peka på någotfall där jag har skjutit skarpt pä någon företagare. Jag tror att det blirväldigt besvärligt att hitta det. Jag säger nämUgen att problemet för företagaren inteär skatterna. Problemet för företagaren är att få en vinst. Därför är detinte själva skatteproblematiken som vi skall ge oss på så förfärligt hårt. Vihar skatteregler som är otrohgt gynnsamma för företagsamheten. Jag vetinte hur mänga miljarder kronor som svensk företagsamhet har lånat upp pålagernedskrivningar för att användas som rörelsemedel alltså helt räntefritt.Vi kan också peka pä konjunkturinvesteringsfonderna som man har tillgång tillosv. Det är alltså i stort sett väldigt stora skattefavörer som företagaren hari dag. Jag har ingenting emot detta utan tycker att vi har glädjeav välkonsohderade företag i det här landet. Jag har därför aldrig skjutitskarpt pä företagarna. Det påståendet mäste jag protestera mot. Men jagtycker att även de som driver företag skall vara med och betala sindel av skattebördan. Eftersom man har en förmögenhetsskatt, vilket vi äröverens om att man skall ha överens om det är vi inte, men harbeslutat att vi skall ha en förmögenhetsskatt mäste också företagarna ifåmansbolag betala sin del av denna förmögenhetsbeskattning. Jag protesterar bestämt mot uttalande att detär fiktiva värden som man skulle beräkna förmögenhetsskatten pä. Det är jusubstansvärdet i företaget man beräknar skatten pä. Jag vill inte bestrida attdet kan finnas fel, när man beräknar substansvärdet men jag vill också nämnaatt det kan vara fel åt det andra hållet, nämligen att man beräknar pä tok förlåga värden, när man skall få fram förmögenheten. En fastighet exempelvis upptas normalt tilltaxeringsvärdet. I mänga fall har fastigheten det dubbla värdet, men manbetalar bara förmögenhetsskatt pä taxeringsvärdet. Härvidlag föreligger ingenskUlnad mellan ett fåmansbolag och en enskild människa som bara äger enfastighet. Det är emellertid en viss favör man har vid jämförelse med demänniskor som har pengar innestående pä bank. Den favören har man, därför attdet naturligtvis är svårt att fä loss pengarna ur fastigheten. Man har inte sammamöjlighet att betala. Det finns alltså förklaringar tiU det hela. Om man gör en avsättning till enkonjunkturinvesteringsfond, får man plocka bort hälften av den när det gällerförmögenhetsvärdet. Jag vet inte om det är fel. tycker förmodhgen attdet är för lågt. Han vill väl att man inte skall ta upp någonting, att manalltså skall få räkna bort aUtihop, som man har avsatt tUl enkonjunkturinvesteringsfond. Men om man får räkna bort hälften av förmögenheten man äger ju alltihop är det väl i alla fall ganska rimliga och lindrigabeskattningsregler vi har. Det är alltså den verkliga substansen vi går ut ifrån, ochom man i något fall inte kommer tiU verkliga substansvärdet, hävdar jag nog kommer att vinna vid ett överklagande, om man har åsatts för höga värden.Men normalt sett, vid alla försäljningar som sker av fåmansbolag intevid en krasch, men vid normala försäljningar fär aktien ett betydligt högrevärde än det värde som taxeringsnämnden har åsätt vid förmögenhetstaxeringen. Vad jag har varit ute efter är alltså att fä jämlikhet ibeskattningshänseende mellan olika former av företagare, vare sig man ägerbörsnoterade aktier eller är delägare i ett fåmansbolag eller i enskild firma. Jag har inte sagt att de 1970 beslutade reglernabeträffande fåmansbolag med ett värde , varav ägs av den skattskyldige ensam eUer tiUsammans med högst nio fysiskapersoner, pä något sätt skulle vara det riktiga. Jag går så långt att jag sägeratt jag inte kan svära på att någon skatteregel ger millimeterrättvisa. Menman har kommit fram till att det är ungefär där gränsen bör ligga. Huruvida detär absolut rätt eller fel vägar jag inte ha en bestämd uppfattning om. Sedan för in en massa andra saker om den s. k.arbetsgivaravgiften skaU vi säga arbetskraftsskatten eUer vad man vill kalladen. Det är klart att den är en pålaga på företagsamheten. Pä vilket sättbeslutet kom till, behöver vi inte börja diskutera här . Ändrade regler för beräkning av substansvärdet av aktier ifåmansbolag Ändrade regler för beräkning av substansvärdet av aktier ifåmansbolag ingen storentusiast för den där avgiften. Det kan jag tala om, och det sade jag redan närvi fattade beslutet. Men det var den enda möjligheten att få fram deskatteintäkter som vi behövde för att genomföra den skattelindring på andraområden som vi ansåg vara sä kolossalt nödvändig och som inte villefinansiera på det sätt som man hade föreslagit. Jag tror aUtså att vi skall akta oss för att dra in densaken här, utan i stället försöka göra en rättvisande jämförelse: Harfåmansbolagen det sämre än den enskilde företagaren? De bolagen är bara enannan konstruktion av den enskUde företagaren. Vi skall väl ändå inte havartenda företag i form av aktiebolag i det här landet. Dit driver man det hän,om man inte går pä en verklig förmögenhetsuppskattning utan söker fä andraregler vid förmögenhetsbeskattningen av fåmansbolag. Jag kan i någon mån hälla med om att enminoritetspost, där man inte har beslutanderätten, är något mindre värd än enmajoritetspost. Det gäller inte generellt, men normalt sett kanske det är sä.Att försöka göra en beräkning av värdet på en fåmansbolags-aktie efter vad manfär ut i avkastning på aktien är dock helt omöjligt, därför att huvudparten avdelägarna i fåmansbolag reglerar vinsten dels naturligtvis genom avskrivningmen dels dessutom genom löneuttag. Hert JOSEFSON i Ärrie (c): När angriper utskottsmajoritetenför vad som står i utlåtandets sista stycke, så gör han det pä det sättet, atthan rycker ut en mening och ger den en speciell tolkning. Jag tycker att manfår fram en betydligt mera rättvisande bild av utskottsmajoritetens ställningstagandeom man läser hela sista stycket. I den första meningen sägs, att man utgår från attriksskatteverket kommer att göra en översyn av anvisningarna och att desynpunkter som motionärerna anfört därvid kommer att prövas. Efter detta sägsdet som citerade: "Enligt utskottets mening bör emellertid intesärskilda skattefavörer denna väg beredas delägare i fåmansbolag." Jag vet inte om man kan ha någonting emot vad som härsägs, att man skall pröva frågan men inte göra det på det sättet att man gersärskilda skattefavörer. Man skaU skapa rättvisa i förhällande till andra. I nästa mening i utskottsbetänkandet sägs: "Om sådanaskattelättnader kan anses motiverade, bör i stället lättnaderna beredas genombestämmelser av den art som införts genom förordningen (1970:171) om beräkningav skattepliktig förmögenhet som är att hänföra till företag." Sedanfortsätter utskottet: "Vissa ändringar av dessa regler övervägs f. n. inomfinansdepartementet med anledning av kapitalskatteberedningens slutbetänkande. "Utskottet slutar med följande: "I avvaktan på den översyn som pågår inomifrågavarande område avstyrker utskottet motionen." Detta ger en helt annan innebörd än om man rycker ut baraen mening. Jag anser att den sista meningen klart säger att det inte är ettdefinitivt avslag utan att man skall avvakta vad man kan åstadkomma pä de andratvå vägarna. Jag ville bara ha detta sagt för att belysautskottsmajoritetens ställningstagande. () kort genmäle: Jag tycker inte att i Ärrietolkning av det sista stycket föranleder en annan bedömning från min sida avcenterpartiets ståndpunkt i utskottet. Hela den socialdemokratiska politiken motföretagen kan sägas vara ett skarpskytte. Det går inte att, som , begränsa resonemanget till de rena skatterna. Man måste se tUl aUa deavgifter som läggs pä företagarna, och då är förvisso inte detskatteparadis som tror. hävdar att substansvärdena ej är fiktiva.Jag menar att de i varje fall är inkorrekta, eftersom samma värderingsreglergäUer nu som är 1962 och eftersom företagens situation är klart sämre nu än dengången. Ändrade regler för beräkning av substansvärdet av aktier ifåmansbolag Jag hade egentligen inte tänkt blanda mig i denhär debatten, men när jag hörde tala om det mycket förmånligaskatteklimat som näringslivet har i vårt land han tänkte väl dä kanskealldeles särskilt pä de mindre och medelstora företagen -mäste jag göra ettklarläggande pä den punkten. Det är riktigt att vi har en bolagsskatt som inte är såsärdeles hög i förhållande tUl vad man har pä andra häll. Vi har ganskaförmånliga avskrivningsregler, det vill vi också gärna erkänna. Men de indirektaskatterna slår som antydde väldigt hårt mot företagen.Sociala avgifter och indirekta skatter kostar nämligen för dekoUektivanställda och för tjänstemännen. Vi kan inte ilängden fortsätta pä det viset. Om regeringen fär sin vilja fram blir det den 1januari en skatt för näringslivet. Den drabbar dearbetsintensiva företagen, dvs. småföretagen, alldeles särskilt hårt. Jag kan ta ett exempel från min egen bransch. För ettmedelstort glasbruk i innebär detta en merkostnad pä bortåt 100 000kronor. Det är, , mycket pengar dä det ena företagetefter det andra ramlar omkull. Vi har väl den uppfattningen att en beskattning avförmögenhetema i famUjebolagen borde grundas på avkastningen och inte pä ettmer eller mindre fiktivt värde av den s. k. substansen. Jag har påpekat detta iskUda sammanhang och jag ber att fä upprepa det. En ändring i detta hänseendeskuUe inte bara vara en fråga om enkel och vettig rättvisa utan också innebäraen ökad möjlighet för företagen att uthärda den lågkonjunktur och den kris vi upplever. Vi skulle också kunna överleva de mycket svåragenerationsskiftena som väldigt många företag dras med. Näringslivet kan i längden helt enkelt inte betala deständigt ökade indirekta skatterna. Jag vill erinra om att redannu går av verkstadsindustrins företag med förlust. Sådantkan man inte hälla på med. Antalet konkurser ökar, företagsnedläggelsernaökar, arbetslösheten stiger. Det är det reeUa läget som ingen kan blundaför. Lägger vi den ena bördan efter den andra på företagen, växer de indirektaskatterna på företagsamheten som de nu gör, dä kommer Ändrade regler för beräkning av substansvärdet av aktier ifåmansbolag också det kan vi vara förvissade om - antalet företagsnedläggelser att öka ocharbetslösheten kommer att växa ytterhgare. Det verkar precis, fru talman, somom regeringen säger: Ja, arbetsgivarna kan betala, de har råd! Men jagfrågar: Vem är det egentligen som betalar? gick nu över tUl att tala om attdet är hela den socialdemokratiska politiken som utgör ett skarpskytte motföretagarna. Det var mycket diffust och det finns fä bevis för detta. Tidigareanklagade mig för skarpskyttet. Han har tydligen nu preciserat detså att detta skuUe vara någon andel av den socialdemokratiska politikenkoUektivt. Det var litet annorlunda. har inte fått mig att ändra åsikt omhuruvida skatterna bringar några företag på knä. Det är nog snarare fråga omdålig lönsamhet. Vi har ett skatteklimat här i landet som det skullejag vilja påstå - är bland de gynnsammaste i hela den industrialiseradevärlden. Fru talmannen kanske ursäktar mig om jag går en aning utanför ämnet det här berör ju även andra än fåmansbolagen. Vi har konjunkturinvesteringsfondersom alla aktiebolag och ekonomiska före-nmgar får använda sig av. När dessapengar plockas fram får investeringsobjektet skrivas av helt.Det är ytterligare en skatteskuld som man. tar pä framtiden. Man kan alltså härköra med mycket stora räntefria skatteskulder som man annars skulle få betalahelt. Jag har inte sagt att detta är något fel, men jag är heller inte såentusiastisk över detta. Det är i alla faU gynnsamt. Vi har ennedskrivningsrätt pä varulager som är mycket stor -5 + - och sominte alls svarar mot prisfallsriskerna. Detta är också enkonsolideringsmöjlighet. Vi har vidare möjligheterna att skriva ner inventarieroch maskiner pä en betydligt än den fysiska förslitningen skulleberättiga till. Vi har alltså här i landet ett skattekUmat, det vägar jagpåstå, som är synnerligen gynnsamt när det gäller inkomstskattesidan. Då säger : Ja, men vi har väl socialaavgifter de skall också betalas. Ja, de skall också betalas, och hade de intetagits ut på skattsedeln sä hade fått betala dem på något annatsätt. Det är alltså den sociala omvårdnaden av de anställda som tar huvuddelen.Han räknade förmodligen in semesterersättningen i sina . Innebär inteden social omvårdnad? Han räknade förmodligen in ATP-avgiften. Den hade hantroligen annars fått betala på annat sätt. Och han talar inte om att han heltfrivilligt utan vidare spisning betalar mera till tjänstemännen detfinns ingen lag som föreskriver det. Här har man alltså fått en social omvårdnad som kostarmellan . Jag har ingenting att invända mot den uträkningen.Men detta är sociala utgifter som innebär normal lönekostnad till största delen med undantag av de arbetsgivaravgift och kanske något litet mera.Nåväl, är de sä enormt mycket för de vanliga företagen itUlverkningsindustrin? Här gör jag ett undantag för ideella rörelser och sådanarörelser som inte har någon möjlighet att ta igen de här pengarna. Men är deten belastning för de andra? endast enbelastning för exportindustrin, som inte kan ta ut dessa priser av andra därföratt de har utländska företag att konkurrera med. Men inne i landet blir det endirekt höjning av prisnivån; man tar ut kostnaderna av konsumenten. Det ärsåledes en avgift vilken som helst. Det är inte bra att nivån höjs pä våra priser inne ilandet - jag tycker inte om det heller. Men hade en jättechans attförhindra 2 procents höjning genom att gå ut och deklarera att han var bereddatt ta de på konsumtionsskatt i stället för att ta den genomarbetsgivaravgiften, när vi ansåg att skattesänkningen var så nödvändig för dehär grupperna som hade kommit i kläm på grund av kommunalskattehöjningarna ochen del andra saker. Jag hävdar alltså att det inte är skatterna som fär någraföretag på knä har man inte några inkomster så betalar man inga skatter utan att det är den bristande lönsamheten. Och den bristande lönsamheten kanman diskutera, den finns för många företag, det medger jag. Den finns inte föralla - vissa har rätt sä stor vinst fortfarande - men den finns alltså förmänga. Vi fär väl ändå inte bortse från att samhället betalar enormabelopp också i form av lokaUseringsstöd och annat. Det drivs enutpressningspolitik, , från företagens sida gentemot staten idagens arbetsmarknadssituation för att komma i åtnjutande av statsbidrag. Jag brukar, när jag träffar företagare, säga; Om ni hållerpå på det här sättet och inte tänker etablera en enda industri i det här landeteller göra en utökning utan att gå till staten och begära hjälp, så är det intemycket med den svenska företagsamheten längre. häller det ju på att ske-man skall ha lokahseringsstöd för att flytta mellan två stora städer i Sverigenumera. Detta är orimhgt. Om staten tar in pengar av företagen, sä går detockså ut rätt sä mycket pengar tUl dem. Ändrade regler för beräkning av substansvärdet av aktier ifåmansbolag HertHOVHAMMAR (m); lyssnade tydhgen inte pä vad jaghade att säga. Jag började nämligen med att konstatera att vi i värt land haren förhållandevis hyfsad skattepolitik när det gäUer jag upprepar -exempelvisavskrivningar och även när det gäller bolagsskatten. Pä företagarhåll är viärliga och frimodiga nog att säga detta. Jag har sagt det här , och jagber att få stå för det. Men den dåliga lönsamheten, säger , berorinte alls på skatterna. Då vUl jag påminna om de indirektaskatterna och de sociala kostnaderna, som skall läggas på ett redan högtlöneläge och som innebär bortåt pä utgående löner. Det är mycketpengar, det kan ingen komma ifrån. Det är alltså detta som gör att vi har enmycket dålig lönsamhet i det svenska näringshvet, vilket fär till följdföretagsnedläggelser, konkurser och ökad arbetslöshet. har haft många tillfällen - och han fär detäven i fortsättningen - att visa prov på sin företagsvänlighet. Han kundeexempelvis gå emot att vi får en ökad belastning på näringslivetpå i form av höjd löneskatt, och han kunde gå med påatt vi minskar ned ATP-uttagen en smula - enbart räntorna på de pengar vibetalar in räcker ju mer än väl för att trygga Ändrade regler för beräkning av substansvärdet av aktier ifåmansbolag pensionerna.Om några är är ATP-fonderna större än det samlade kapital som finns i allakreditinstitut här i landet. Det fattas inte pengar på det hållet, herrWärnberg. Näringslivet och inte minst de mindre företagen behöver dessa pengari dag. Visa nu i handling att ni verkligen är villiga att bidra till detta! Detskulle rensa den näringspohtiska debatten ganska bra, tror jag. Vi får många bidrag här i landet tiU olika branscher. Vihar fått det inom möbelbranschen, inom skobranschen, inom TEKO-branschen ochinom den manueUa glastUlverkningen. Men jag kan anföra ett par exempel på hurdet där stödet verkar. Möbelbranschen har fått i stöd.Genom arbetsgivaravgiften har ni plockat tiUbaka ungefär 48 miljoner kronor.Inom glasindustrin har vi fått i exportstöd. Höjerni nu löneskatten vUket tydligen är förespråkareför innebär det att vi mer än dubbelt får betala igen dessa pengar. Jag menar att man ger med den ena handen och tar igenmångdubbelt med den andra. Det är inte den formen av stöd som vi behöver. Vivill inte att det skall bli alltför mycket av sädana här punktinsatser. Detvore rejälare om generella åtgärder kunde vidtas generellt stöd i form avexempelvis uppskov med löneskatten och minskat ATP-uttag. Det är konkret hjälpsom i pengar betyder mycket för varje företagare och som också möjliggören ökad aktivitet inom näringslivet, inte minst inom de små företagen, vilketi sin tur innebär att möjligheterna att hälla sysselsättningen uppe kommer attöka. Det ges som sagt mycket bidrag i dessa tider. Jag vill inte gå in i den debatten och säga att detvar felaktigt det behövs pengar särskilt till vissa områden. Men jag gjordeett tankeexperiment . Det finns ungefär 50 000 företag i somsysselsätter mellan en och 50 anställda. Om dessa företag genom generellaåtgärder exempelvis minskade avgifter, som jag har beskrivit - kunde få enökad aktivitet och framför allt kunde få tillbaka tron på att det lönar sig attdriva företag och detta i sin tur innebar att de anställde bara en enda manvar, så skulle det bh 50 000 nya jobb. Det skulle, , vara en aktivoch praktisk näringspolitik. Det är den som vi mäste kämpa och arbeta för. Jag tror att kammaren häller mig räkning för att jagavstår från att gå in i en näringspolitisk debatt och en skattedebatt i stortnu, därför att vi har kommit sä långt från fämansbolagens rättvisefråga som mangärna kan komma. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i Nr106 Bruket av beteckningen krigsmakt betänkandetnr 54 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: §15 Bruket av beteckningen krigsmakt Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 18 med anledning av motion angående bruket av beteckningen krigsmakt. HertTAUBE (fp):