prot · FV0992 · 1972-12-31 00:00:00 — 29 mai1972 hamn begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. -------------------- Denna omröstning gav följande resultat: Försvaretsfortsatta j _ 290 Punkten 3(förbättrade värnpliklsförmåner) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskoliels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifull till motionen nr 1609 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 3 mom. 4 röstarja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil utskottels hemställan med den ändring däri somföranledes av bifall lill motionen nr 1609 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Däherr i Kristine-hunin begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Punkten 4(ramberäkningar för budgetåret 197 2/73 m. Propositioner gavs på bifall till dels ut.skottets hemställan, dels reservationen nr 6 av i Gäddvik och herr tredje vice talmannen , och förklarades den förra propositionen vara med Sedan i Gäddvik begärt votering '68 upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottels hemställan i betänkandetnr 17 punkten 4 mom. A 2 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av i Gäddvikoch herr tredje vice talmannen . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Gäddvik begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i Stenkyrka m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Stenkyrka begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 4 mom. A 3 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Stenkyrka begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. B 2 och B 3 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av i Gäddvik m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Gäddvik begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Försvarets fortsatta inriktning m. m. Den som vUl att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 4 mom. B 2 och B 3 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i 6* protokoll 1972. Nr 92 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Måndagenden ledamöter ha röstat förja-propositionen. 29 mai1972 begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. -------------------- Dennaomröstning gav följande resultat; Försvaretsfortsatta , _ .. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 5 av i Stenkyrka m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i Stenkyrka begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 4 mom. C 2 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Stenkyrka begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 151 Mom. C 3, D och E Utskottets hemställan bifölls. Lades till handlingarna. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades till handlingarna. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades till handlingarna. Punkterna 17-20 170 Kammaren biföll vad utskottet idessa punkter hemställt. Lades till handlingarna. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 25(flygvapenförband: forskning och utveckling) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemslällan, dels motionen nr 1613 av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruTheorin begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 25 mom, 2 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1613 1 motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Mom. 3 och 4 Kammaren biföll vad utskoltet i dessa punkter hemställt. Punkten 30 () Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 14 av i Stenkyrka m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Stenkyrka begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Försvarets fortsatta inriktning m. m. Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 30 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 14 av i Ett program för civilt utnyttjande av krigsmaterielindustrin Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 31 -34 Kammaren biföll vad utskoltet i dessa punkter hemställt. Lades till handlingarna. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 2 Ett program för civilt utnyttjande avkrigsmaterielindustrin Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 43 i anledning av motion om ett program för civilt utnyttjande avkrigsmaterielindustrin. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:271 av i m. fl. (vpk) vari hemställtsatt skulle uttala sig för en skyndsam utredning angående utarbetandetav ett program för en omställning till civilt utnyttjande av de vid ennedskärning av krigsmate-rielproduklionen frigjorda resurserna och hosregeringen anhålla om ett sådant utredningsinitiativ. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1972:271. Reservation hade avgivits av herrHallgren (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:271 hos Kungl.Maj;t skulle anhålla att en utredning tillsattes med uppdrag att skyndsamtutarbeta ett program för civilt utnyttjande av de resurser som frigjordes viden nedskärning av krigsmaterielproduktionen. Till belänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av fruHambraeus (c). HerrBERNDTSON i (vpk): Omfattningen av de militära utgifterna hardebatterats i kammaren . betänkande nr 43 harnära anknytning lill den förda debatten, även om de frågor som här behandlasinte speciellt har del aktuella försvarsbeslutet som utgångspunkt. I motionen nr 271 hav vi aktualiserat frågan om civiltutnyttjande av de resurser som är bundna till militär produktion, ochdärmed sysselsättningsfråganför de anställda inom försvarsindustrin, vid en nedrustning. Vi hävdar i motionen att frågan om civilt utnyttjande avde vid en nedrustning frigjorda resurserna har ägnats otillräckliguppmärksamhet i vårt land. Detta har medfört atl tiotusentals anställda inomindustrier med militär produktion ställer frågun, vilkasysselsättningsalternativ som finns vid en nedskärning av den militäraverksamheten. Koncentrationen av denna produktion lill vissa orter, exempelvisLinköping och , gör den kommunala planeringen mycket osäker. 1 den skrift om syslem 37 som försvarsdepartementetnyligen utgivit framgår alt lusentals människor kominer att vara sysselsattamed . En avsevärd del av SAAB-Scanias produktion i Linköpinggäller . Man måste fastslå atl del är orimligt att något som helstprogram för civilt utnytfiande av dessa och andra militärt bundna resurser intefinns. Det finns nämligen inget program. Den slutsatsen kan man dra ur näringsutskotletsbetänkande. Utskottet bygger i stor utsträckning sitt ställningstagande på detsvar industriministern lämnade på en interpellation av för enmånad sedan. Detta svar, liksom utskottets betänkande, begränsar frågan tillvilka följder det nu akluella försvarsbeslutet eventuellt kan få. Då kommer manfram till alt läget inte är särskilt allvarligt. Men är ordet nedrustningobekant för utskotlsmajoriteten? Det nu träffade beslutet kan inle betecknassom nedrustning, ulan möjligen som en minskad takt i upprustningen. Ätt industridepartemenlet tillsammans med andra berördadepartement följer utvecklingen och överväger vilka åtgärder som kan behövavidtas för alt underlätta de omställningar som försvarsbeslutet kan medföra,som industriministern anförde och som utskoltet åberopar, får väl anses somen självklar uppgift, men det har föga med frågan om ett långsiktigt programall göra. Så länge ett sådant program saknas kun upprustningsivrurnu forlsällaalt använda urbetslöshetsholel som ett motiv för fortsatt miljardrullning tillmilitära ändamål. I vissa framställningar får man nära nog en känsla av attkanoner och militärflygplan kan tillverkas som AMS-jobb! I verkligheten bindes enorma resurser i form avforskning, teknik, yrkesskicklig arbetskraft, byggnader, maskinpark och pengarför militära ändamål i stället för all satsas på angelägna uppgifter. Eller föralt uttrycka suken som FN-rupporten "Avruslningens ekonomisku och sociulukonsekvenser" gör: "Del finns .så mänga kruv som lävlur om en nyttigunvändning uv resurser frigjorda genom avrustning ull det verkliga problemet äruppställande av en prioritetsskala. De viktigusle av dessa krav skulle utantvivel redan vara väsentligen tillgodosedda om det inle vore förkapprustningens skull." 1 en reservation till ulskoltsbelänkandet uv att nuvarande planeringsberedskap är frugmenlurisk och kortsiktig ochinte bygger pu någon översiktlig och genomtänkt prioritering av allernutivuproduktslug. Dessu brister kännetecknar också utskoliels skrivning, somreducerar frågan lill ell återgivande av industriministerns ytlrunde. attförändringurnu i iiuluslribeslällningarnu borde kunna kompenseras genom Ftt program för i-ivili uliiyttja,:de av krigsmaterielindustrin Ett program för civilt utnyttjande av krigsmaterielindustrin attberörda företag ökar sin civila produktion. Visserligen vill man inte bortse från att vissa företagoch orter kan komma att möta omställningsproblem. Men detta kan man mte medbästa vilja i världen beteckna som ett program för civUt utnyttjande avkrigsmaterielindustrin, som vpk-motionen begärt. Visserligen är rustningsindustrinprivatägd, och detta är givetvis ett otillfredsställande förhållande. Från vpkhar vi också begärt förstatligande av krigsmaterielindustrin. Men man måstekomma ihåg att vissa industrier väsentligen byggts upp kring statligabeställningar av mihlär natur. Det är inte ägnat att inge de anställda särskiltstor trygghet om man säger att del är dessa industriers sak att ordna civilproduktion. Erfarenheterna är nog så bittra för de anställda i fråga omanställningstryggheten. Här kan privatkapitalet lätt rättfärdiga sina åtgärdermed hänvisning till statsmakternas beslut. Ett program kan ju heller inteinnebära att man endast söker fylla upp i den takt som mihtära beställningarupphör. Ett program måste ligga långt framme för att kunna ge anställdatrygghet och möjliggöra planering. Det kan därtill utgöra ytterligaremotiv för nedrustnmg i syfte att frigöra resurser för programmetsförverkligande. Insikten om atl något måste göras i detta avseendeförefaller vara större på undra håll än i kanslihuset och inomnäringsuiskoltet. I motionen har vi pekat på alt pressdebatten kringViggenprojektet börjat uppmärksammu behovet av en mera långsiktig syn på dessafrågor. I anslutning till försvursdepurtemeniets skrift om på ledande plats . alltsåför ett pur dugar sedan: "Vill vi ha handlingsfrihet nät det gäller att ordnaflygförsvaiel muste vi redun nu börju fundera på ullernalivanvändning uv den arbetskraft och de produktionsanläggningar som i dugutnyttjas för . Om f\ra är det . Då tvingas vi starta ettnytt flygplunsprojekt bura för alt kluru sysselsättningen pu ritkontoren och iverkstudernu. Det är bru att vi futt en vitbok om hur Viggenprojektetföddes och utvecklades. Men det hade varit bättre om regeringen givit oss en vitbokom hur en gång sku avvecklus. Den frågan är viktigare än dehistoriska uspekterna på ." Den fruaa vi i motionen uktuuliserut och somnuriiigsutskottet uvvisar kommer säkert inte alt försvinna med mindre än attnågot görs. Det kan förtjäna att nämnas att beslutade Linköpingskommunfullmiik-tige göru en framstulhiiiig hos statsmukternu om utarbetande avett program för civil produktion vid föietug som i dug är inriktade på militärtillverkning. I FN-rupporten ".Avruslningensekonomiska och sociulu konsekvenser" diskuteras övergängsproblemen fränmilitär till civil verksamhet, och rupporten fustslår: "På kort sikt skulle övergångens smidighet till slordel bero pä regeringens förinugu att förutse de typer av problem som kundeuppstå och pu förberedelsernas lumplighei." '\ven om denna fornuilering gäller problemet i allmänhetså kan den ocksu gälla situutionen i vårt lund. Det vore därförhelt rimligt om riksdagen- såsom förordas i motion 271 och i reservationen - hos regeringen begär enutredning med uppdrag att skyndsamt utarbeta ett program för civilt utnyttjandeav de resurser som frigörs vid en nedskärning av krigsmaterielproduktionen. Jag yrkarbifall till reservationen av . Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ett program för civilt utnyttjande av krigsmaterielindustrin HerrSVANBERG (s): Jag tror kammaren håller mig räkning för attjag inte håller något längre anförande här efter dagens långa debatt. haft att ta ställning till är, som det sagts här, en motion om enutredning angående omställning till civil produktion av den nuvarandekrigsindustrin. Vad vi har haft att ta hänsyn lill i det sammanhanget ärdels behandlingen av en liknande motion , dels ett interpellationssvarsom lämnades av industriministern . Vi har haft det som bakgrund till våraresonemang. Jag vill också gärna peka på vad som sagts i dagensförsvarsdeball. Det har påpekats alt visserligen innebär minskningarna vissabekymmer lokalt för en del industrier, men de är inte av den omfattningen attde har någon större inverkan. I utskottsbetänkandel pekar man också påindustriministerns svar där han säger, all det i första hand torde vara deförelag som det här är fråga om - osv. - som får försöka ställa om till civilproduktion. Deras forskningsutruslning är sådan all det borde vura mycketmöjligt att göra det. Man pekar också på att industridepartementet följer denhär frågan mycket noga tillsammans med andra departement just för att kunna selill att omställningarna inte innebär att människor kastas ut i arbetslöshet,även om det skulle vara fråga om en mindre omfattning. Man kan fästa uppmärksamheten på vad som skett mednågonting som förut hette och som heter förenadefabriksverken, där man i stor utsträckning har galt över till civil produktion.Delta bör vara möjligt alt klara, synnerligas! med den ringa omfattning som dennuvarande inskränkningen väl kommer utt fä, som man pekar på iutskottsbetänkandet. Det är ju inte fråga om - där kunske hadehelt rätt någon avrustning här . Sedan tar upp ett vidare problem och sägeratt om man skall gå in för en verklig nedrustning och ställa om helakrigsproduktionen, då har man ett mycket stort problem. Jag är ense med honompå den punkten. Tyvärr, far vi väl säga, är den frågan inle aktuell . Industridepartementet har, när del gäller många branscherinom den svenska industrin, uppgifter som avser planeringen för produktionensinriktning framöver. Delta är endast en av de branscherna, och jag trorknappast att det är den mest aktuella. Men här finns en hel del atl göra. Alla önskar, pa sammasätt som del kom till uttryck i anförande och även i del särskilda Ett program för civilt utnyttjande av krigsmaterielindustrin yllrandel,att vi kunde - som det sägs redan i -smida om våra svärd tillplogbillar, men jag tror inte att det i den värld vi lever i är möjligt dennärmaste tiden. Det finns ting i motionen som är värda att uppmärksammuspå , men i det ukluella sammanhanget bör man inte övervärderabetydelsen härav. Jag tror att vi med den beredskap som finns iindustridepartementet och försvarsdeparlemenlet bör kunna klara dessa frågor. Jag yrkar bifall lill utskottets förslag. i (vpk): säger att vi inte ärframme vid en sådan nedrustning. Nej, tyvärr är vi inte det. Men bör man ändåinte redan nu se frågan om ett program för civil sysselsättning vid militärtbetingade förelag som ett långsiktigt program? Bör inle ett sådant programligga långt framme och inle bura så atl säga fylla på allteftersom mun minskarförsvarsbeslällningarna? Jag vill emellertid också peka på den aktuellasituationen. 1 utskotts-betänkandet hänvisas lill industriministerns uttalandei interpellationssvaret, att mindre än en halv procent av deindustrisysselsattu kan komma ull berörus uv de genom dugens beslut minskadebeställningarna. Det verkar inte särskilt mycket. Om man däremot säger alt deberörda i stort setl är koncentrerade till ett begränsat antal företag och ettbegränsat antal orter i landet, blir strux effekten en helt unnan. Om tusentalsanställda i eller berörs, får verkningarna helt andradimensioner. Del är väl alldeles uppenbart alt man just på dessa orter kännerstark oro, eftersom man saknar de alternativa sysselsättningarna. Den av herrSvanberg uttalade önskan om nedrustning delas säkerligen av en myckel stor delav svenska folket, men det behövs naturligtvis också alternativasysselsättningar för de människor som gör sin insats i den militärtbetingade produktionen. Jag tror alltså all utskottet har bagatelliserat frågannär mun inte vill begära del långsiktiga program som motionärerna föreslagit. Det vure mig fiärran att vilja nonchalera deproblem som uppstår i detta sammanhang. Jag har också sagt att det på enstakaorter kan bli besvärande problem. Men just på grund av att de är koncentreradetill ett fåtal orter bör man med den beredskap som regeringen har, bl. a. iindustridepartementet och försvarsdepartementet, kunna förhindra ultmänniskorna blir arbetslösa. Del är dessa människors intressen del gäller, ochjag är överens med om ult vi bör göra ullt för alt de inle skallråka ul för arbetslöshet på grund av dugens beslut. Men koncenlrutionen bör somsagt göra det ganska lätt att med nuvarande medel klara denna sak. Vi bör alla arbeta för en avrustning pä lång sikt. Vidplaneringen härför ingår givetvis åtgärder inom vår näringspolitik. Men dettahar mycket litet att göra med dagens aktuella problem, och det är i huvudsakdessa vi sysslat med i utskoltet. HerrBERNDTSON i (vpk): Det är klart att redan en dämpning av takleni de militära rustningarna skapar problem. Vi skall komma ihåg alt mänga avdessa industrier mer eller mindre växt fram kring den ökade satsningen påmilitär verksamhet här i landet. Del blir alltså effekter exempelvis av dagensbeslut långt ulöver vad man direkt kan beräkna i siffror. Sedan säger att effekterna av dagens beslutinle är större än att man med nuvarande medel lätt kan lösa problemen. Menfrågan står kvar: Vilket program har regeringen och statsmakterna för att lösadessa begränsade problem? Jag saknar fortfarande besked om vad man konkret kanerbjuda de människor som haft sin verksamhet i militär produktion och somtvingas byta sysselsättning. Överlastavgift, m. m. Låt mig bara hänvisa till industriministernsuttalande alt man gör allt som är möjligt från industridepartementets sida föratt följa denna fråga och att man är beredd att vidta åtgärder. Jag menar ickeatl de människor del gäller, dvs. de anställda, skall råka ut för bekymmer, menmed den observans som finns från industridepartementet anser jag alt man kanklara dagens problem. Vad som sedan sker på läng sikt, om vi går in för verkligavrustning, är ett helt annat problem. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 43 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: §3 Överlastavgift, m. m. Föredrogs trafikutskottets belänkande nr 13 i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1972:81 med förslag till kungörelse om ändring iförordningen (1940:910) angående yrkesmässig automobiltrafik, m.m. jämtemotioner. Överlastavgift, in. Maj:t hade i propositionen 1972:81 under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden för den 24 mars1972 föreslagit all 1) förordning omändring i förordningen (1922:260) om automobil-skatt, 2) förordning omautomobilskattetillägg, dels avge yttrande över föredragande departementschefensförslag till kungörelse om ändring i förordningen (1940:910) angåendeyrkesmässig automobiltrafik, m. m. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen behandlas olika åtgärder i syfte attmotverka överträdelser av vissa vägtrafikbestämmelser, vilka åtgärder särskilttar sikte på den tyngre lastbilstrafiken. a. föreslås införandet av ensärskild avgift automobilskattetillägg - som oberoende av straffansvaret tasut av ägare till fordon som framförs med tyngre last än som är tilläten förfordonet eller vägen. Vidare förutsätts en skärpning av kraven på fordonsägarei fråga om åtgärder till förhindrande av förseelser mot bestämmelserna omfordonsförares arbets- och vilotid eller fordons belastning. Överträdelser avdessa bestämmelser eller av föreskrifter om högsta färdhastighet föreslås ocksåbli direkt angivna som grund för återkallelse av trafiktillstånd enligtförordningen (1940:910) angående yrkesmässig automobiltrafik m. m. (YTF). I syfte atl stödja en från trafikpolitisk synpunkt och medhänsyn till trafiksäkerhelsintressena önskvärd utveckling av den yrkesmässigalasl-bilsnäringen i företagsekonomiskt sunda och rationella former föreslås enutbyggnad av den lämplighetsprövning som sker vid meddelande avtrafiktillstånd. Särskilda åtgärder avses vidtagna mot olaga yrkesmässigtrafik. Beträffande taxitrafiken redovisas dess roll i denkommunala trafikförsörjningen. I sammanhanget framläggs förslag som främjar enstrukturanpassning av taxirörelsen och som ger kommunerna möjligheter att meradirekt påverka utformningen av taxilrafiken och att vid behov själva engagerasig i denna. I fråga om busstrafiksektorn behandlas bl. a. problem somrör gränsdragningen mellan linjetrafik och annan busstrafik. Förslag läggs fram om upphävande avbestämmelserna om maximitaxa i fråga om beställningstrafik med buss,godsbefordran och transportförmedling." 1 dettasammanhang hade behandlats