prot · FV0979 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag förslår mycket väl att iVikmanshyttan befinner sig i en svår situation när han skall försvara enpartimotion som varit uppe 1970 och 1971 och blivit avslagen. Han tror alt mangenom detta system skulle kunna skapa nya arbetstillfällen. Majoriteten iutskottet tror inte det, det vill jag betona. Vi tror inte att man skapar etlenda arbetstillfälle genom att sänka ATP-avgifterna för den äldrearbetskraften. Jag vill inte påstå att jag har särskilt stor erfarenhetav detta, men på de arbetsplatser som jag känner till, där man friställt äldrearbetskraft, har den inle ersatts med yngre arbetskraft förrän efter en längrelid, när det blivit en så att säga normal avgång. De omständigheter somförelegat har helt enkelt varit att arbetstillfällena har minskat, och då harman friställt de äldre. Jag tror alltså inte atl del blir några ökadearbetstillfällen genom att man sänker ATP-avgifterna för den äldrearbetskraften. talar i detta sammanhang om löneskatten.Den fär vi tillfälle att debattera . Jag vet inte om hans parti har tagit ställning för den skatten. Bollen ligger ju hosoppositionen - den kan välja vilket man vill i detta avseende. Väljer manlöneskatten blir det den, väljer man någonting annat blir det detta. Den sakenär alldeles uppenbar. Avgiften tiU tilläggspensioneringen för äldre arbetskraft m. m. Hen () kort genmäle; Oavsett om man väljer höjd löneskatt ellerökad moms blir del ökade kostnader. Jag tror inte att löneutrymmet skulle haökat nämnvärt genom en sänkning av ATP-avgiften . Sedan gällde det den härdiskussionen om AP-fondernas storlek. Jag har en känsla av att man inomsocialdemokratin är väldigt pessimistisk beträffande utvecklingen framöver. Viär väl alla helt medvetna om att vi för tider av arbetslöshet måste ha enbetydande buffert i AP-fonderna, Men att vi skulle ha så dålig regering sålånga tider atl vi behöver bygga upp en buffert av den storleksordning som jaghär har nämnt finner jag otroligt. Vi kan säkerligen begränsa våra anspråk. HerrCARLSSON i (c) kort genmäle: Herr talman! Får jag först sägatiU att ATP-avgifterna har fastställts i taget efterförslag av . Det beslutet gäller t, o, m, 1974, Eftersomdet finns ell faktaunderlag för beslutet bör man inte ändra del under pågåendeperiod. Löneskallen på är däremot en tvivelaktig extrapålaga, som har gett och ger oss bekymmer. Det var från dessa utgångspunkter vihade anledning att diskutera löneskatten med hänsyn tiU AvgiftentiU tilläggspensioneringen för äldre arbetskraft m. m. att enjustering av den skulle kunna påverka konjunkturen i positiv riktning. Får jag sedan säga liU hert i att denpartimotion vi har lagt fram absolut inte är besvärlig atl försvara eUerförklara! Men när jag lyssnar på argumentering får jag ettintryck av att han har ingenting sett och ingenting lärt av vad som skett ochsker ute i svenskt näringsliv och på den svenska arbetsmarknaden när detgäller de äldres situation. Sysselsättningsläget för de äldre är dock sådantatt vi måste använda aUa de olika instrument som kan finnas för atl kunna gedem ökad sysselsättning och förbättrad trygghet. Vår motion är just ettväsentligt inslag i strävandena att skapa en sådan ökad trygghet. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Jag glömde att besvara den fråga herrStrindberg framställde i sitt andra inlägg när det gällde arbetstagarnaspengar. Jag viU påstå att dessa ATP-medel är arbetstagarnas infiänade pengar.Men det var inte vi som lanserade detta från början, , utan idebatten 1958, när ATP-systemet skuUe genomföras, var det från de borgerligapartiernas sida man försökte förklara för arbetstagarna att om ni väljersocialdemokraternas ATP-Unje innebär det alt ni friviUigl avstår från infiänadepengar och inte kan räkna med någon ökning av lönerna framöver,utom med mycket små belopp. Det var aUlså de borgerliga partierna som slog fastatt detta är löntagarnas pengar, Hert HOVHAMMAR (m); Jag skuUe vUja säga ett par ord tiU herrKarlsson i , som menar att det slopande eller den differentiering avavgiften som vi från tre olika partier har föreslagit i en motion skulleinnebära en ökning av de yngre arbetslagarnas avgifter. Del var vi emot. Om vihjälper de äldre så som vi här avser, betyder det naturligtvis alt de yngre fårbetala något mera, men det blir i ganska begränsad omfatlning, och viframhåller i denna motion att vi har råd atl göra det åtagandet tillförmån för de äldre. Det är klart atl vi som är företagare måsle se påkostnaderna. i säger att är väl inle mycketför ett företag, men jag vågar påstå att är ganska myckelpengar för ett mindre eller medelstort företag. Vi måste ju se tUl att våraföretag går ihop, att vi kan bereda fuU sysselsättning och slippa ökadarbetslöshet, och därför måsle förelagen räkna väldigt kaUt och ekonomiskt.Varje krona i ett företag betyder - jag upprepar det - ökade möjUgheteralt hålla det företaget vid liv, vilket också bör ligga i de anstäUdasintresse. Jag tror att det är särskilt angeläget att understrykadetta just , inte minst med hänsyn tiU de ökade kostnader som näringslivetkommer att få, om de intentioner som har förts fram från visst håll går iverkställighet; jag tänker närmast på en fördubbUng av löneskallen, vilkenkommer att slå väldigt hårt på de mindre och medelstora företagen, som dessutomär mycket arbetsintensiva. Jag viU helt kort tiUägga att de uppfattningar som förts fram i reservationendelas av de tio motionärer från tre partier sorn har ställt sig Nr 79 bakommotionen 971, Jag kommer i röstningen att stödja reservationen. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: ---------- -- Jag har inte sagt alt ärlitet pengar, jag avgiften tiU tilläggs-har sagt art del är Utet pengar iförhållande till att det skaU vara en pensioneringen for stimulans tUl altanställa arbetskraft över 5 . Om vi därtiU lägger, som "'''arbetskraft del har skrivits i reservationen, att rnan är beredd att gå medpå en ' "' ökning av de övriga ATP-avgifterna, kan åtgärderna komma atl ta ut varandra till större delen, såalt det blir ännu mindre pengar över för förelagen. vill jag konstatera, herr talman, att det verkarsom om man i moderata samlingspartiet redan var på det klara med att man skallbiträda förslaget orn höjning av löneskatten, för den kommer igen här i diskussioneni alla sammanhang. Jag begärde ordet för en replik lill iVikmanshyttan, och jag får väl la den nu och säga till att haninle skall lägga andra ord i min mun än vad jag har sagt själv. Jag harnämligen aldrig påstått atl en sänkning av ATP-avgiften för äldre inle skulleha någon som helst effekt. Visst har den det. En sådan åtgärd skullenaturligtvis locka företagarna att avskeda yngre och anställa äldre, och dettycker jag är synd när även de unga har svårt alt få arbete . Detmåste vara en galen väg, och jag tror inte atl skulle vilja gå uloch säga tUl de unga människorna att vi t. o. m. viU höja avgiften för dem,göra deras arbetsinsats dyrare, för att hjälpa de äldre, när dessa ungamänniskor inte kan få något arbele . Del finns bara ett sätt att lösa det här problemet, ochdet är all göra en generell sänkning av arbetsgivaravgiften och t. ex.ATP-avgiften, eller att ta bort arbetsgivaravgiften. Jag har faktiskt inleträffat några företagare som är tilltalade av att få en differentiering avarbetsgivaravgiften som ställer dem i en besvärlig valsituation. Alla jaghahar talat med har en enda uppfattning; ellerarbetsgivaravgiften generellt! Det är det enda som får en bred effekt över helafältet. i (c) kort genmäle: slutledning, att vårt förslag skulle innebäraatt man skuUe avskeda yngre arbetskraft för att anställa äldre, får ståför egen räkning. Till slutsäger att han aldrig träffat några företagare som ärtilltalade av en differentierad ATP-avgifl. i (c); När man läser delta utskottsbetänkande ochnär man hör utskotlsmajoritetens talesmän så får man intrycket att ingenting är så svårt som att ändra konservativa uppfattningar. Detta omdöme slår sig även om uppfattningarna i fråga framförts frän socialdemokratiskt håU. 4 protokoU 1972. Nr 79 ATP-systemet är tydligen så heligt att man inte kan tänka sig någon Jag tror att det är ganska farligt, i ,att ha 16 mai1972 " uppfattningen. Det är enligt min mening inle fel om man kan -------------------- användaATP-försäkringen också för andra uppgifter i samhället när man AvgiftentiU tilläggs - det är inte svårt att göra klart - inte pä någol sätt pensioneringen för underminerar densamma. äldrearbetskraft jg lan har missuppfattat hela denhär frågan. '''"- differentierade ATP-avgifter har juinte tillkommit för att lösa krisfrägor påarbetsmarknaden, även om det kanske har tillkommit i då vi har haft storarbetslöshet och då framför allt de äldre har haft det besvärligt påarbetsmarknaden. Jag är ganska övertygad om att oavsett i vilken konjunktur vibefinner oss så kommer det alltid atl vara besvärligare för de äldre att fåjobb. De är nämligen arbetsrnarknadsmässigl icke så eftersökta. Vi haremellertid i detta land gått in för att betala lika löner ända fram tillpensionsåldern, och det vore ju orimligt atl länka sig något annat. Hur skallman då komma till rätta med denna problematiken? Det sägs att man kanlagstifta, och del kan man naturligtvis göra, men det har redan sagts i dennadebatt att det också kan vara en belastning t. o. m. för dem man velat hjälpaatt ha en tvingande lagstiftning på detta område. Då kan man naturligtvis i ställetfölja denna mjuka linje att avtrappa och ta bort ATP-avgifterna för att därmedgöra denna arbetskraft mera eftersökt och därmed också skapa en större trygghetför den. Jag tror alt och jag är överens om betydelsen härav. Ett genomförande av förslaget innebär naturligtvis alt manfår la ut högre avgifter under de andra aktiva åldrarna vilka jag menarkonkurrensmässigt tål detta. Jag kan inte dela resonemang om denyngre arbetskraftens konkurrenskraft. Jag tycker ändå atl del är att misströstaalltför myckel, om man menar alt den unga välutbildade arbetskraften ickeskulle kunna klara sig i konkurrens med den äldre arbetskraften. Detta är juhelt orimligt. Det är den äldre arbetskraften som har besvärligheter,och då kan det inte vara farligt att tillämpa en litet högre avgift för de ungaoch medelålders grupperna. Totalt tar vi ut samma summa, och vi har såledesockså samma möjligheter att betala ut pensioner. Ingenting rubbas i detavseendet. Jag tror att en sådan här elasticitet skulle varavälgörande med tanke på just möjligheterna för de äldre att klara sig ikonkurtensen på arbetsmarknaden, som säkerligen icke blir mindre framöver detta oavsett vilken konjunktur vi befinner oss i. säger att det här skapar inga nyaarbetstillfällen. Det är möjligt atl det inte gör det. Men det kan hända, herrKarlsson, all det som också framhöll - kan bli så attarbelslillfällen som annars skulle försvinna får vara kvar. Jag tror inle altvi behöver tvista om detta; det blir i varje fall ingen försämring. Men jagvill fråga : Skapar en lagstiftning i det här sammanhanget någraarbetstillfällen? Jag kan inte tänka mig atl den på något sätt gör del. Jag tror-således atl differentierade ATP-avgifter skulle kunna vara Del gäller som sagt oavsett konjunkturen, men det 98 gäller naturligtvis framför allt ien lågkonjunktur. Och om man inte gör den härdifferentieringen, , blir ju situationen den atl de Nr 79 äldre alllid först får lämna jobbet i en besvärligsituation. Del finnshärtill också andra motiv all anföra. Vi vel alt vissa företag, , g-ij som hargod lönsamhet, drar till sig i huvudsak yngre och välutbildad--------------- arbetskraft.I ett hårt konkurrensläge lar man naturligtvis dessa männi- Avgiften tilltitlaggs-skor från företag med sämre lönsamhet och betalningsförmåga vilka dåi pensioneringen for huvudsak får behålla den äldre arbetskraften vilkeninle är lika effektiv, äldre arbetskraft Det må väl då ändå vara rimligtatt man inom företagsamheten belastas '" '" olika rned hänsyn lill effektiviteten på arbetarsidan. Man skulle också kunna säga att ell sådant här systemregionall vore välgörande. Jag tror att om man gjorde en undersökning påområdet skulle man finna att i de landsdelar, från vilka rnan flyttat människorunder senare år, har man en högre medelålder bland de anställda. Med hänsynlill konkurrensläget och besvärligheterna där tror jag alltså att del skullevara rimligt och rättvist all låta dessa landsändar komma undan litetbilligare. Systemet skulle alltså även ur regionalpolitiska synpunkter varavälgörande. Jag har mycket svårl att förstå motståndet t.o. m. mot atl pröva frågan. Utskotlsmajoriteten skulle väl i alla fall kunnasträcka sig så långt att man företog en verklig prövning, men inle ens det harman velat göra. Jag beratt få yrka bifall till reservationen. i (s): Bara några ord till i . Jag vet inte riktigt vart vill komma.Han säger alt det förslag om en sänknmg av ATP-avgifterna för vissaålderskategorier som ligger på bord inte enbart syftar till atthålla företagens utgifter nere, utan avsikten är också all förbättra för deäldre arbetstagarna. Ja, men därmed skapar man ju inte fler arbetstillfällen,. Och man förbättrar inte situationen för företagen. För demblir det, som jag sade tidigare, ungefär status quo. i var tveksam om lagstiftningpå della område skulle åstadkomma förbättring. Då syftade han väl på detuppsägningsskydd för äldre arbetstagare som vi har lagstiftat orn. Men vi vetinte ännu vad det skyddet kommer alt betyda. Vi får avvakta och se vad denlagstiftningen kan innebära för de anställda. Skulle det visa sig alt den inteär till fyllest får vi väl överväga hur den kan ändras för all fylla sittändamål. Dessutom gäller det här inte bara dem som är ,. Det har tidigare betonats i debatten. Vi har också yngrearbetstagare som är i samma situation. Och vi kan inte bortse från dem. sade atl de yngre arbetarna med sin större attraktivitet förarbetsgivaren har möjligheter att klara sig även med en högre ATP-avgifl,därför att de är mera efterfrågade. Men vi har många arbetstagare mellan 16 och55 år, som på grund av psykiska och fysiska handikapp inte är fullgodaarbetare. Hur skaU vi göra med dem? SkaU vi även där ha differentieradeATP-avgifter? Slutligenville tydligen använda ATP-avgifterna som 99 A vgiften till tilläggspensioneringen för äldrearbetskraft m. m. Om jag fattade rält, sä menade hanatt vissa landsändar skulle vara befriade från ATP-avgifter. Men det kan välinte heller vara riktigt, . Vi har ju andra instrument att tatill för sådana syften. i (c): Jag ber om överseende om jag inte uttryckte migtillräckligt tydligt för i . Jag har aldrig sagt atl vissa landsändar skulle befriasfrån ATP-avgift. Men om rnan från vissa landsändar plockar bort många ungamänniskor, så blir det givetvis en naturlig följd att man där fär betala enlägre avgift. Och det kan ju vara välgörande. Men sedan är det klart all vi inle därmed löser allaproblem. Vi löser t. ex. inte de handikappades problem och undanröjer inleheller andra besvärligheter som människor kan ha fastän de befinner sig i de mestaktiva åldrarna. Men om vi också bara löser ett delproblem så är delval ändåskäl i att pröva systemet. Och i kan väl inte påstå annatän atl vi här har etl avsevärt problem för äldre arbetslösa människor och attvi här skulle kunna göra en förbättring. Slutligen har jag inte sett företagens problem som delmest väsentliga i detta sammanhang. Jag har setl denna fråga från de anställdassynpunkt, ty det är den aspekten som jag ansett vara den viktigaste. För enföretagare rned normal ålderssammansättning på sin arbetarkår spelar del juingen som helst roll kostnadsmässigt. Han betalar lika mycket i avgifter. Menföretagare med övervägande yngre arbetskraft får betala mer, och den som harövervägande äldre arbetskraft betalar mindre. Så fungerar ett dylikt system.Detta kan sannolikl också i de flesta fall vara välgörande. Men jag har intemenat att del i och för sig är ett huvudskäl, utan huvudskälet är alt vi meddetta enkla medel kan underlätta för de äldre arbetstagarna atl erhålla arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Propositioner gavs på bifall till dels utskolletshemställan, dels reservationen av i m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iVikmanshyttan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion; Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsulskottels hemställan i betänkandetnr 23 punkterna 1 och 2 röstar ja, .den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. hyllan begärde rösträkning verkställdes votering med omröstnings-apparat.Denna omröstning gav följande resullat; Nej - 70 Avstår - 7 Utskottets hemställan bifölls. Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen § 11 Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagares ställning inom lUläggspensioneringen Föredrogssocialförsäkringsutskoltels betänkande nr 24 i anledning av motioner angåendedeltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagares ställning inomlUläggspensioneringen. I detta betänkande behandlades motionerna 1972:218 av m. fl. (fp) vari hemstäUts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde sådan reformering av ATP-reglerna attdeltids- och korttidsanställda ej som missgynnades, 1972:970 av i m. fl. (c) varihemställts alt rUcsdagen hos Kungl. Maj:t begärde skyndsam prövning och förslagrörande en sådan reformering av reglerna inom tilläggspensioneringen att dennuvarande disproportionen mellan avgift och förmån för deltids- ochkorttidsanställda samt låginkomsttagare avlägsnades i enlighet med vad imolionen anförts. Utskottet hemställde alt skulle avslå 1) mofionen 1972:218, 2) motionen 1972:970. Reservation hade avgivits av herrarCarlsson i (c), Ringaby (m), Mundebo (fp), i (rn)och i (c), fröken () samt i (c),vilka ansett alt utskottet bort hemställa, att med bifall till motionerna 1972:218 och1972:970 hos Kungl. Maj:t begärde sådan reformering av ATP-reglerna att dennuvarande disproportionen mellan avgift och förmån för deltids- ochkorttidsanställda undanröjdes. i (c): Diskussionen om att skapa större rättvisainom det nuvarande ÄTP-systernet är inte ny. Del vore därför fel all takammarens knappa tid i anspråk för en mera fullständig redovisning avargumenten i denna fråga. Jag vill bara först kort konstatera atl det råderenighet om att ATP-systemet inte ger alla korttids- och deltidsanställda enpension sorn motsvarar inbetalda avgifter. Det råder däremot oenighet om hur Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen angelägetdet är att söka komma till rätta med denna orättvisa i ATP-systemet. Låt mig myckel kort redovisa huvudargumenten för enöversyn av reglerna för tilläggspensioneringen. På goda grunder kan man antaatt ganska många människor mer eller mindre berörs av problemet att inbetaldaavgifter inle ger så stor pensionsrätt som avgifterna motiverar. Enligtstatistiska centralbyrån är ca 300 000 inkomsttagare deltidsarbetande medmindre än . Det finns också skäl att anta alt utvecklingengår i riktning mot mera deltidsarbete. För att t. ex. en bättrearbetsfördelning i hemmet mellan kvinnan och mannen skall kunna uppnås krävssannolikt en övergång till deltidsarbete för många människor. En sådanutveckling skulle säkert vara till fördel, inle bara för barnfamiljerna. En del vill göra gällande att den fråga vi nu diskuterarär ett litet problem. Det anser inte vi inom . För en deltidsarbetandekan t. ex. - såsom framgår av utskottsbetänkandet - avgifter erläggas på ca 500ä för deltidsinkomster som ändå inte berättigar tUl någonpensionsgrundande inkomst. 1 ett annat fall kan det för en person med s. k. deladinkomst innebära att avgifter erläggs för inkomster på t. ex. ,men den pensionsgrundande inkomsten stannar vid . Avgifter betalasalltså i detta fall på en inkomst av , som icke ger underlag förpensionspoäng för den försäkrade. Delta är enligt vår uppfattning tillräckligtallvarliga brister för att motivera etl försök att skapa större rättvisa. Detär ingen bagatell som kan nonchaleras. I många fall är det också människor med låga inkomster somdrabbas. Del kan vara en städerska eller ett affärsbiträde, som helt enkeltinte kan få ett hellidsjobb. Det kan gälla en småbrukare i glesbygden somlyckas med möda komma över etl deltidsarbete. Det kan vara en kvinna som vårdargamla eller sjuka. Del kan gälla kvinnan eller mannen med barn som inte kan fåhjälp med barntUlsynen och som därför tvingas atl nöja sig med lillfälligaarbeten. Alla dessa gör, var och en på sitt område, värdefulla samhällsinsatser insatser som samhället ofla dåligt uppskattat i form av ekonomiskersättning. Är det då rimligt att dessa människor skall bestraffas genom atlerhålla en ålderstrygghel som inle ens motsvarar inbetalda avgifter? Svaret ärsjälvklart: Detta är en orättvisa och en brist som vi bör komma tillrätta med. Enligt uppfattning borde solidariteten med desämst ställda i samhället förstärkas inom ATP-systemet. ATP-tryggheten ärgraderad efter inkomst och ger därför hög ålderstrygghel för dem som haftförmånen av höga inkomster men låg ersättning till dem som haft låga inkomster.Dessutom tillkommer då detta problem med kortlids- och deltidsanställda. En kort sammanfattning, herr lalman! Det är ingen bagatellatt inbetalda avgifter inte ger motsvarande ålderstrygghel. Det är mångamänniskor som berörs, och det kan bli fler genom ökat deltidsarbetande. I mångafall är det låginkomsttagare som drabbas. Detta är för oss cenlerreservantertillräckliga motiv för att söka förstärka solidariteten inom del nuvarandeATP-systemet. Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall tillreservationen vid socialförsäkringsutskottets betänkande nr 24. Fröken (): i har ju redovisat deväsentligaste synpunkterna i detta sammanhang och även anfört konkreta exempelpå att arbetsgivare för personer med deltidsarbete betalat ATP-avgifl ulan attden anställde får ATP-poäng för motsvarande inkomst. Av de exempel som redovisas i utskottsbelänkandel framgårtydligt hur systemet med tilläggspension fungerar. Det sägs där direkt ul atlpensionsgrundande inkomst inte beräknas helt eller beräknas över huvud taget iden mån arbetsinkomsten inte uppgår till ett visst basbelopp. 1 reservationen framhålles att det på delta sätt betalasstora summor i avgifter för korttids- och dellidsanställda utan att deanställda får pension i förhållande tUl de inbetalda avgifterna. Delta innebäralltså att den anställde inte fär tilläggspension som svarar mot inbetaladeavgifter. Han får kanske över huvud laget ingen tilläggspension, om han ärkorttids-eller deltidsarbetande. Han får inte ATP-pension i proportion till dentid som han har arbetat och i förhållande fill den ersättning som är vanlig förifrågavarande arbete. Vi anser att det bör bli överensstämmelse mellanavgiftsinbetalning och pensionsutbetalning i detta avseende. i nämnde att det här rör sig om ettstort antal deltidsarbetande. Jag instämmer i vad han sade, nämligen att det ärmycket troligt att detta antal kommer att öka. I den partimotion från som ligger lill grundför yrkandet om att man skall rätta lill dessa missförhållanden uttalar man sigmycket positivt till en ökning av deltid.sarbetet och man talar där även omrätt till deltidsarbete. Vi bör då uppmärksamma att det här kan gälla människorsom av olika anledningar tvingas till eller föredrar deltidsarbete under enmycket stor del av livet. För föräldrar med barn kan det under niyckel långaperioder vara svårt att ha ett heltidsarbete. Detta kan innebära att dessaföräldrar inte kan erhålla pensionspoäng för de 30 är som erfordras för attful! pension skall kunna utgå i förhållande till den arbetsinkomst man haft. Utskoltsmajoritelen avvisar motionärernas förslag, ochutskottet gör det med en ganska egendomlig motivering i mitt tycke.