prot · FV0966 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag viU understryka att utredningens uppgift är framåtsyftande föratt med hjälp av bl, a, de förslag som de sakkunniga kan lämna skapa en fulltkonkurrenskraftig enhet av FFV, 1 direktiven understryks att förutsättningenför produktionen inom FFV måste vara att den ger full kostnadstäckning på långsikt. Man skall emellertid komma Uiåg att i det övergångsskedefrån det tidigare tUl det nuvarande förenadefabriksverken Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. enövergång som vi nu delvis har passerat men delvis ännu är inne i, och där detgällt att från en relativt skyddad verksamhet gå över till en merakonkurrensmässig sådan är det inte så lätt att hitta de rätta formerna. Vifär se vad utredningen kan komma fram till. En av orsakerna tUl att utredningen tillsatts är också dekrav som ställs på FFV och andra försvarsmaterielproducerande förelag i vadgäller flexibilitet i produktionskapaciteten. Det är av största vikt att decivila produkter man där kan välja för att komplettera del mUitära produktionsprogrammetmed är lönsamma. Såväl FFV som konkurrenterna har haft svårigheter i detfallet. Som jag sagt i denna kammare anser jag det inte vara befogatalt ytterligare utreda vad som förevarit inom förenade fabriksverken utan anseratt alla ansträngningar nu skall göras för att få verksamheten effektiv. Jag vUl avsluta detta inlägg med några ord omde insatser som görs inom Statsföretagsgmppen på företagsdemokratinsområde, och jag gör det så mycket hellre som i från vpk:ssida ju har varit kritisk mol vissa drag i den verksamheten. Utskottetstalesman har ju oförbehåUsamt sagt att vi inte försvarar en delav det som förevarit i det fallet, exempelvis inom , utan vi engagerarsåväl Statsföretag som oss själva i uppgiften att successivt rätta lUI desakerna i samverkan med berörd personal. Den verksamhet som pågår på det företagsdemokratiskaområdet drivs parallellt efter två linjer. Den ena, somföretagsdemokratidelegationen svarar för, har hittUls bedrivits genomförstudier vid fyra företag inom gruppen. Dessa förstudier väntas nu isamarbete med Statsföretag och i enlighet med delegationens direktiv leda tUlen försöksverksamhet. med delegationen och i samarbete med dennadriver Statsföretag dessa frågor. Utgångspunkten för arbetet är ramprogrammetom "Statsföretags inriktning inom det företagsdemokratiska området",som syftar tUl att ge alla i företagen anstäUda och på alla nivåer medinflytande,som det syftar till att skapa tiUfredsstäUelse med arbetet. Statsförelag har löntagarrepresentanter i hälften avdotterbolagen. Man har sålunda inte suttit med armarna i kors för att inväntaen lagstiftning om styrelserepresentation. Vidare har Statsföretag anordnatutbildning för löntagarrepresentanterna i styrelsen. Enligt en undersökningutförd av företagsdemokratidelegationen , "Anställda istyrelsen", har denna utbUdning rönt stor uppskattning. Statsföretag harstora ambitioner att verka för en vidgning av företagsdemokratin. Trots attflera positiva resultat redan uppnåtts anser man sig ännu bara stå i starten avdenna verksamhet. Jag har med detta inlägg försökt bidra tillatl nyansera debatten om de statliga företagen. Jag efterlyser en vilja frånoppositionens sida att sätta sig in i vissa statliga företags speciellaproblem. Jag efterlyser också en ärlighet hos oppositionen, som tar sig uttrycki att jämföra de statliga företagen med de privatägda med hjälp av lika mått.Om man söker ge en rättvisande bUd av statlig företagsverksamhet skall manfinna att de statliga företagen framför allt under beaktande av de särskUdauppgifter som åtskUliga av dem ställts inför att ge sysselsättning isvårlokaliserade områden fyller en uppgift likvärdig Vid svårigheter av strukturell art eller föranledda av vikandekonjunkturer bör de statliga företagen bU mätta med samma mått som andraföretag. Del måste väl ändå Ugga i hela samhällets intresse att de statsägdaföretagen kan fylla den uppgift, för vilken de tiUskapats; att så långt det ärmöjUgt ge en tryggad sysselsättning i verksamheter som producerar nyttigheteroch bidra tiU en vidareutveckling av vårt näringsliv. Allra sist, herr talman, skaU jag besvara om företagsdemokratin i statUga företag. Fm har frågat mig om jag har uppmärksammat vissai interpellationen berörda förhåUanden rörande verksamheten med företagsdemokratii statliga företag och om jag med anledning av detta avser att föranstalta omen översyn av denna verksamhet. Ett av målen för regeringens näringspolitik är att skapaförutsättningar för ett ökat löntagarinflytande över produktionens utformningoch utveckling. De riktlinjer som faststäUt för den statligaföretagsverksamheten i samband med tillkomsten av innebär ocksåatt de statliga företagen skall sträva efter att nå allt störrearbetstiUfredsställelse för de anställda, ett mål som hänger nära samman medfrågan om de anställdas medinflytande, 1 syfte alt pröva olika vägar att öka de anställdasinflytande i de statliga bolagen tillsattes den s, k,förelagsdemokratidele-gationen. Delegationen genomför nu i enlighet med sinadirektiv ett antal försök med fördjupad företagsdemokrati i några statligaföretag. Försöken sker i samverkan med företagsledningen, de anställda ochderas fackliga organisationer. Vid sidan av den av delegationen bedrivna verksamhetenpågår försök med olika former av vidgad företagsdemokrati i flertalet statligaföretag. Ett av de företag som tidigast och mest systematiskt tagit upp dessafrågor är , som fm berör i sin interpellation. Av stor betydelse i detta sammanhang är givetvis detprogram för inriktningen av Statsföretags arbete inom det företagsdemokratiskaområdet som antogs av bolagets styrelse , 1 detta ställs kravet attett handlingsprogram för den företagsdemokratiska utvecklingen skall upprättasi varje förelag. Detta skall utarbetas i intim samverkan mellan företagsledningenoch de anställdas organisationer, i första hand inom företagsnämnden.Statsföretag arbetar nu tillsammans med företagsdemokratidelegationen meduppföljning och vidareutveckling av della program. Jag vill dock erinra om att den företagsdemokratiskautvecklingen innefattar en mycket komplicerad process. Tillämpningen av deövergripande intentionerna genom nya praktiskt användbara metoder för arbeteoch samverkan fömtsätter insatser av alla berörda, såväl enskUda individer somgrupper inom företaget. Som jag ser det, måste därför ett stort ansvar för attdenna utveckling kommer till stånd och förs vidare läggas direkt på de iföretaget berörda parterna, företagsledningen, de anställda och deras fackUgaorganisationer. Det innebär också att man måste acceptera att utvecklingen kangä olika fort inom olika företag. Mot dennabakgrund anser jag att den verksamhet som successivt Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. utvecklasinom de statliga bolagen har givit värdefulla resullat. Jag kan här erinra omatt man inom vissa statliga företag gått längre när det gäller att ge deanställda inflytande även i beslutsprocessen, t, ex, genom medverkan istyrelsen eller direktionens arbete, än vad man varit beredd att prövainom den privata sektorn. Av det sagda framgår att jag tUlmäter arbetet med envidgad företagsdemokrati inom de statliga bolagen den allra största betydelse.Självfallet följer jag därför utvecklingen med stor uppmärksamhet. Det måstedock även i fortsättningen i första hand ankomma på de lokala parterna attbestämma den praktiska inriktningen och utformningen av reformarbetet. Jagutgår dock ifrån att såväl företagsdemokratidelegationen som Statsföretag ABkommer att aktivt medverka för att vägleda och stödja de berörda parterna i detfortsatta arbetet. Innan de praktiska resultaten av Statsföretags nyligenantagna handlingsprogram haft tid att mogna fram och innan företagsdemokratidelegationenkunnat göra en mer fullständig utvärdering och sammanställning av sinförsöksverksamhet, är det dock inte möjligt att dra några mer långtgående ochgenerella slutsatser rörande den företagsdemokratiska utvecklingen inom destatliga bolagen, 1 avvaktan på detta är jag inte beredd att nu förorda någonspeciell översyn av verksamheten med företagsdemokrati i de statliga företagen. FruMARKLUND (vpk): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på mina båda interpellationer. När behandlade förslagen om lån ochbidrag till NJA förutsatte vi från vpk-gruppens sida att den satsning som dåvar aktuell skulle följas av ett fortsatt och maximalt stöd tUl järnverkelsvidareut-byggnad. Skälen för en sådan har anförts i många sammanhang. Dit hörinte minst de lokaliseringspoliliska och samhäUsekonomiska, Även i deninvesteringsfråga som jag aktualiserat i interpellationen väger dessa skälmycket tungt. Det är ytterst nödvändigt att här och i fortsatta resonemang omkoksverket och de kostnader det för med sig betona de positiva konsekvenser församhällsekonomin och för den fortsatta lokaliseringen av industrier till denaktuella regionen som en investering av det här slaget skulle ge. Bl, a, bidrarden till att förbättra förutsättningarna för lokalisering av verkstadsindustritill orten, I interpellationssvaret uttalar industriministern ingenegen mening om projektet. Men under en resa i lär statsrådetändå enligt pressen ha uttalat, att han anser att koksverket skuUe bli entillgång för . Och detta torde vara odiskutabelt, NJA, somprojekterat koksverket, har funnit att det har mycket gynnsamma ekonomiskaförutsättningar. Investeringen på ca skulle betala sig enligt dess beräkningar. Och efter detta skulle givetvis företagetslikviditet ha förbättrats så att det då skulle ha bättre förutsättningar föregen finansiering, NJA skuUe slippa köpa kol och olja och självt säkerställasitt behov av koks, en vara som varierar kraftigt både när det gäller kvalitetoch priser på marknaden, Å andrasidan finns de negativa följder som ett nej till den planerade Företaget skuUe återigen hamna i den ogynnsamma situation därdet befann sig innan verkningarna av de senaste investeringsinsatserna börjademärkas, NJA har ju alltid haft svårigheter med att kunna fungera på jämbördigavillkor med andra järnbruk eftersom behovet av modern utrustning inte beaktats.Där har, som i tidigare i debatten nämnt, använts utrustningarsom har utmönstrats i andra järnverk. Industriministern redovisar i sitt svar de insatser somgörs för att finansiera det nu pågående investeringsprogrammet vid NJA, Även omjag vidhåller den uppfattning jag tidigare redovisat i riksdagsdebatter om attNJA med beaktande av företagets regionalt avgörande betydelse borde ha gettsännu större stöd och gynnsammare låneviUkor, så skall jag gärna säga ätt dessasatsningar är steg på vägen tUl en riktig utbyggnad av NJA, Men för att följamed i den utveckling, som man med dessa satsningar äntligen har påbörjat, såmåste koksverksprojektet behandlas som ytterst angeläget för att det statsägdaföretaget skall ges möjlighet att på ett effektivt sätt kunna fuUföljautveckUngsprogrammet, Detta är nödvändigt för att företaget skall bli lönsamt,i den mening som är vedertagen i debatterna. Men därtUl kommer tUlskottel i fråga om arbetstUlfällen ett nog så betydelsefullt skäl i vårt arbetslöshetsdrabbade län. När statsrådetenligt tidningsreferat bedömer investeringens storlek mot bakgrunden av attantalet nyanstäUda inte skulle bli större än 150, och enligt sammatidningsreferat säger att det kanske finns andra, bättre vägar att gå som gerfler arbetstillfällen, så måste jag fråga statsrådet; VUka vägar? Och harstatsrådet när han gör sådana bedömningar då övervägt alla sidor, t, ex,antalet sysselsättningstillfäUen eller följdverkningarna iform av eventuellt nya industrier till orten? Eftersom nu inte anser sig kunnasvara för det nödvändiga kapitaltillskottet lill NJA, skall frågan prövas avregeringen. Denna prövning skall enligt industriministerns svar föregås av enundersökning inom industridepartementet. Undersökningen skaU "prövaprojektet med utgångspunkt i de berörda aspekterna", heter det iindustriministerns svar. Men är inte de berörda aspekterna redan tUlräckligtundersökta och prövade? Delar inte industriministern de synpunkter NJA;sledning har på projektets ekonomiska fördelar? Är inte industriministernöverens om tyngden i de lokaliseringspolitiska skälen? Atl projektet är betydelsefullt tycks ju statsrådet hakonstaterat vid besöket i . Och den meningen förutsätter jag attstatsrådet företräder i regeringens behandling av frågan, en behandling som jagnog tycker borde kunna komma till stånd - och med gynnsamt resultat utanytterligare undersökningar. Här är ett' tillfälle att en gång göra en snabbinsats för NJA, Det har så förekommit dröjsmål i samband med NJA:sverksamhet. Frågan om AP-fondernas användning har aktualiserats iolika sammanhang. Bl, a, har vid upprepade tUlfällenställt krav om ändrade regler för AP-fondernas användning. används 20procent av nyplaceringarna tUl industrin. EnUgt vad finansministernsade i den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. denallmänpolitiska debatten kommer dock inte något av detta de statligaföretagen till godo. Finns det inte anledning, bl. a. med anknytning till detinvesteringsprojekt som är aktuellt vid , att ändra också pådet förhållandet? Beträffande frågan om förbättringarna av arbetsmiljönnoterar jag de åtgärder som statsrådet anger i sitt svar. Många av dessaprojekt härtör sig dock tUl de nya delar av järnverket som påbörjats ellerplanerats inom det pågående investeringsprogrammet. Jämsides med dessa måsteemellertid också etl fortlöpande upprustningsarbete bedrivas inom äldre delarav järnverket, där t, ex, stora temperaturskillnader mellan stark hetta vidarbetsplatsen och kyla vid övervakningsplatser är påtagliga problem. Det är avstörsta vikt för och för den statUga företagsamheten att NJA ges aUamöjligheter att hävda sig i förhållande tUl andra järnverk och komma ifrånkaraktären av underleverantör. För företaget internt är det lika viktigt attdet blir en arbetsplats, där de anstäUda bereds en miljö som stimulerar tillökad produktion utan ökade fysiska och psykiska påfrestningar. NJA:s framtida utveckling är således av största betydelseför . Av stor vikt är naturligtvis också utvecklingen inom länetsandra stora statliga företag, , och detta inte minst när det gällerförhållandena för de anställda inom företaget. Industriministern säger i svaret på min andrainterpellation att han ännu inte anser det möjligt alt dra några merlångtgående och generella slutsatser rörande den företagsdemokratiskautvecklingen inom de statliga bolagen. Jag kan medge att min fråga, huruvidaindustriministern planerar en översyn av verksamheten med företagsdemokrati,kan uppfordra till en sådant svar. Men min fråga var å andra sidan förankrad iförhållandena vid ett enskilt företag - och det skulle ha varitintressant att höra hur industriministern ser på just de förhållandena. Att jagtar upp beror inte på någon sorls ensidighet eller att jag inte skulle sevad som händer inom andra företag något som industriministern för en stundsedan antydde att skulle göra utan på att jag verkligen anseratt förhållandena på måste diskuteras för att man skaU komma fram tillförbättringar av vad som där händer: Statsrådet säger visserligen på en annanplats i sitt svar att det i första hand måste ankomma på de lokala parterna altbestämma den praktiska inriktningen och utformningen av reformarbetet. Men närett statligt företags ledning i frågor som rör samverkan inom företagetuppträder på ett sådant sätt att den centrale samrådsombudsmannen, som ju haren ytterst viktig funktion i detta sammanhang, slutar sin anställning och somskäl anger företagsledningens agerande, då måste väl ändå detta uppmärksammassåväl av Statsföretags ledning som av industridepartementet. När den man somhar arbetat med att praktiskt omsätta allt tal om medinflytande ochföretagsdemokrati finner atl det är en djup klyfta mellan allt det fina som harsagts och verkligheten, då behöver uppenbarligen företagsledningen vägledning idel fortsatta arbetet. "Vi har sprakat en massa, men det händer ingenting.Jag tror inte höjdarna accepterar golvets uppfattningar och krav. Kanske kostardet för mycket, kanske är det en fråga om makt." Det är en LKAB-anslällds egna funderingar kring frågan omhur arbetsplalsträffarna - de som skulle utgöra grunden för samverkan meUan deanställda fungerar. Orden "det händer inget" möter man ofta iintervjusvar och i samtal med arbetare i . är de naturiigtvis ettuttryck för en viss otålighet. Man hade stora förväntningar när det nyasamverkanssystemet började praktiseras. Man deltog med intresse i träffarna,och aktiviteten var stor. När det så inte blev särskilt mycket resultat, avtogintresset. En del resignerade, och orden "det händer inget" användssäkert också av dem. Naturligtvis kan den formuleringen också vara enbekräftelse på det industriministern säger i sitt svar om att "denföretagsdemokratiska utvecklingen innefattar en mycket kompliceradprocess". Jag har också framhållit i interpellationen att det på ettområde där det inte finns några tidigare erfarenheter atl tillgå är självklartatt det kan krävas av försök och att ändringar av systemen kan visa sigerforderliga. Mina frågor har aUtså inte kommit till av okunnighet om desvårigheter som kan finnas. Men vad jag undrar över - och som industriministerninte alls berörde är vad som kan göras för att få ledningarna inom statligaföretag att bättre följa de riktlinjer som statsrådet hänvisar till och somalltså innebär bl. a. att de statliga företagen skaU sträva efter att nå alltstörre arbetstillfredsställelse för de anstäUda, Det räcker inte med atthänvisa till alt är etl av de företag som tidigast och mest systematiskttagit upp de frågor det här gäller, I likhet med den åberopadesamrådsombudsmannen är jag på det klara med att sannolikt har kommitlängre än många andra företag, men om detta beror på att andra är mycket dåligtframme i det här avseendet, så är ju trösten ganska klen. Jag tycker mig av statsrådets svar och även av vad han harsagt i den senare delen av sitt anförande kunna utläsa något av det som så oftakommit fram i diskussionen om de statUga företagen och kanske i synnerhet ,nämligen att kritiken är nyanslös och att det ändå sker så mycket mer där äninom den privata sektorn när det gäller att ge de anställda inflytande på olikaområden. Men det är ju inte en anpassning till de privatkapitalistiskaföretagen frågan gäller, I varje fall är jag inte i det här sammanhangetintresserad av de relationerna. Det viktiga är att använda formen med statligföretagsamhet till att verkligen få fram ett fungerande system. Det är påarbetsplatserna inflytandet måste börja, och där måste alltså arbetarna få debefogenheter som gör ett sådant inflytande meningsfuUt, Statsrådet vet säkert mycket bättre än jag hurLKAB-ledningen ser på det fortsatta arbetet exempelvis då det gäUertillämpningen av de tidigare i denna debatt nämnda 31 teserna. När statsrådet isitt svar framhåller att ansvaret för utvecklingen måste läggas direkt på de iföretaget berörda parterna - företagsledningen, de anstäUda och deras fackligaorganisationer - utgår jag från alt han också känner till de fackUga organisationernasaktivitet på den kanten. Inom båda de stora avdelningarna i malmfälten har manarbetat fram förslag som gäller företagsdemokratifrågorna inom , Detförslag liU handUngsprogram som utarbetets i den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. 2* orotokoll 1972. den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. Gruvsavdelning 4 i bygger i princip på det program för företagsdemokrati- Demokrati i företagen - som antogs på LO-kongres-sen i fjol höst, I förslagetställs bl, a, krav på beslutanderätt över det egna arbetet, direkt inflytandeöver miljöfrågor på arbetsplatsen, så alt arbetarna själva kan vidta åtgärderför att förbättra miljön och avgöra när arbetet är farligt och i så fallavbryta det, och vetorätt för representanterna i företagsnämnder. Programmetsyftar således till ett väsentligt ökal inflytande i företaget och skuUe - omdet började tillämpas - kunna bli normgivande för svensk företagsdemokrati. Detär just sådana resullat som borde komma fram ur den verksamhet som harigångsatts på sina håU inte rapporter om kapsejsade samverkanssystem. Det som inträffat i måste tyvärr bli en plump iföretagsdemokratidelegationens sammanställning av den hittUls bedrivnaförsöksverksamheten. Den nödvändiga slutsatsen blir att det i fortsättningenmåste läggas större vikt vid arbetarnas egen syn på hur företagsdemokratinskall byggas upp. Den ovilja att lyssna tUl arbetarnas mening som var en avorsakerna tUl gruvkonflikten tycks återigen ha brett ut siginom , Det bör ligga i Statsföretags och industriministerns intresse attändra på del. HerrSTRIDSMAN (c): Jag ber först att få tacka för svaret på minfråga, som gällde vilka åtgärder regeringen avser alt vidta för att planerna påbyggandet av ett koksverk vid skall kunna förverkligas. Industriministern säger i svaret att regeringen förstskall låta göra en undersökning och sedan, när den är klar, prövafinansieringsfrågan. Tyvärr saknar jag i statsrådets svar ett besked omtidpunkten när undersökningen kan tänkas vara klar. Jag hoppas attindustriministern på den punkten kan ge ett mera preciserat svar. När nu svaret på min fråga lämnas i samband medbehandlingen av näringsutskottets betänkande nr 16 i anledning av motionerangående de statliga företagen vUl jag något beröra just järnverksstora betydelse för länet. sysselsätter ca 3 500 personer och ären av ryggraderna i länets näringsliv. 1 länet hoppas vi på en framlida gynnsamutveckling för NJA. Jag hoppas inställningen är densamma hos kammarensledamöter. En beklaglig sak i sammanhanget är dock att det ekonomiskaresultatet försämrats. Förlusten för järnverket var 63 miljoner under fjolåret.Det innebär en ökning i jämförelse med året innan. Den allra störstaanledningen tUl förlustökningen får nog tillskrivas atl priset på koks järnverkets viktigaste råvara steg våldsamt ochlåg kvar på samma nivå . Det är därför av allrastörsta betydelse att regeringen nu sä snart som möjligt får sin undersökningklar, så att ett ställningstagande tiU finansieringsfrågan kan ske. Jag kaninte tänka mig något annat än att regeringen måste komma till den slutsatsen,att koksverkel är ett naturligt komplement till . AUt talarför detta: både företagsekonomiska och ser också positivt på förslaget om byggande avett koksverk. ekonomiska förutsättningar skuUe på ettavgörande sätt förbättras om vi fick ett koksverk. Dessutom skuUe ett koksverkge länet 200-300 nya arbetstUlfäUen, och inte minst möjligheten att nyaarbetstUlfäUen tUlskapas är etl tUlräckligt motiv för en positiv behandling avdenna fråga. Vi behöver i alla tUlskott som ger sysselsättning, omvi skall kunna klara den av en enig länsopinion -regionala och kommunala myndigheter,politiska partier och övriga länsorgan eller lokala organ - uttaladebefolkningsmässiga målsättningen. Låt mig avslutningsvis med stor tillfredsställelsekonstatera att det nuvarande investeringsprogrammet för NJA inriktas på attarbetsmiljön vid järnverket förbättras. Det är ett viktigt steg i rättriktning. Jag viU i det sammanhanget säga att om vi skaUlyckas klara rekryteringen till kroppsarbetsyrkena är en av de allra viktigasteförutsättningarna att arbetsmiljön blir sådan att svensk ungdom finner det varaattrakti-vt att salsa på industriarbete. den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. HerrENSKOG (fp): Jag ber att på en gång få tackaindustriministern för svaren både på och på min egen frågaangående SMT -har tyvärr blivit förhindrad att själv tacka försvaret.