prot · FV0946 · 1972-12-31 00:00:00 — Det har inte blivit gjort därför attsocialstyrelsen hur fått ett uppdrug utt utredu hur mun skull hu det meduvgifter och sådunu ting vid unstulter där de intugnu deltur i urbetsdrift vidunstulten och där mun kun uppbäru ersättning för det urbete mun deltur i. Detgäller de erkändu unstulternu för ulkoholmissbrukure, där mun ulltså kun tjänupengur på det urbete mun deltur i men där mun inte har någon sjukpenning. Med hänvisning till den utredningen, som väntas bli kluräntligen -jug vet inte om dettu möjligen beror på att motionen till åretsriksdag blev en påminnelse till om att man råkar ha det häruppdraget eller om det är något unnut skäl , uvstyrker socialutskottetsmujoritet bifull till motionen om höjning av vårdavgiften vid de enskildaanstalterna. Jug hur stor respekt för det vanUgu argumentet, som vibrukur åberopu i riksdugen och som det oftu är substuns i, utt inte fingra påolika bestämmelser när man just väntar ett utredningsresultat. är detemellertid så, fru tulman, utt den utredning som vi här väntur på över huvudtuget inte berör den frågu som motionen och den därpå byggdu reservutionen tillutskottsbetänkandet åsyftar. Vad det här gäller är alltså unstulter där munregelmässigt är sjukskriven och uppbär sjukpenning. Jug hur försökt tu redu påhur det fuktiskt förhåller sig, och jug tror jug kommer sunningen näru om jugsäger utt mun i genomsnitt hur en sjukpenning uv storleksordningen 35 kronorper dug när mun är intugen på sådunu här unstulter. Det är ocksä så, det tog1961 års sjukförsäkringsutredning redu på, utt de personer det gäller iövervägunde untulet full hur ringu eller ingen underhållsplikt mot unhörigueller undru de är buru sig självu. Definitionsmässigt är det på det viset utt de som åtnjutervård på de här unstulternu inte är de svåruste fullen, de som så utt säguständigt är nedgångnu i ulkoholmissbmk. De kommer inte till den här sortensanstalter. Här har vi dem som storu delur av året är i urbete och därförbehåller sin sjukpenningklussplucering och uppbär sjukpenning . Tyvärr innebur det nuvurunde systemet ett direkt avbräck ivärden. Det inträffude, hur jug fått mig berättut sedun, vid en uvde här enkronusunstultemu utt en person efter ungefär en mänuds vård skrevs utför utt åka hem. Hun hude då en tusenlupp utt kvitteru ut i sjukpenning. Medhjälp uv den tusenluppen ställde hun till med ett ordentligt uvskedskulus försumtligu på unstulten intagna. Det värsta är väl inte att tusenlappen gick tillspUlo utan utt helu gruppen intugnu kustudes tillbaka till begynnelsedagen närdet gällde vårdsituationen - och han själv också. Han kom efter en vårdinsats,som bestått av avgiftning på mentalsjukhus och en rekonvalescenstid på en sådanhär enkronusunstult, tillbuku till hemstuden i summa läge som hun vur närulltihop börjude för fem sedun och så med en tusenlupp förstörd. Det är dess värre sådunt som händer, och jag vågar påståatt för den öppna nykterhetsvården, som verkligen hödur spelu en positiv roll ivåru kommuner, är förhällundet med de oliku uvgiftssystemen vid oliku anstalterett direkt hundikupp i arbetet. Det försvårur vården. Där skull sittu personuloch liksom dru lott om vurt en given putient skull skickus. Bidrag tiU driftkostnader vid erkända värdanstalter föralkoholmissbmkare m. m. Bidrag tiU driftkostnader vid erkända vårdanstalter föralkoholmissbmkare m. m. Har hanförmånen att få vara en månud på en enkronusunstult och kommu ut med entusenlupp behållen, skull hun möjligen placeras på en erkänd unstult ochvisserligen slippu betulu för sig men kommu ut utun behållning, eller skull hunskickus till en Länkrörelsens unstult och få betulu för sig? Detmåste uvgörus uv plutstillgången, och det skupur inte direkt förtroende mellunputienter och vårdpersonul utt värdpersonulen tvingus träffa detta avgörunde.Dessutom hundlur det här i många full om människor som vi är tvungnu att hålluäven under en viss ekonomisk kontroll och inte får sättu ulltför storu pengurpå en gång i händernu på, därför utt det äventyrur värd resultatet. Men säkommer den här omständigheten in; mun gör en mänud på en enskild unstult ochkommer ut med ett rejält kontuntbelopp, som i vissu full kun vuru rena giftet. Vi har tyckt, någru motionärer, utt mun inte behöveruwuktu någon utredning om hur det skull vuru med ersättningen för utfört urbeteunder värd på nykterhetsvårdsunstult för utt kommu underfund med utt det ärrimligt att ur det belopp av låt mig sägu i genomsnitt om dugen somutgår i sjukpenning samhället tillgodogör sig, viu minskat stutsbidrug till dehär unstulternu, om dugen som ersättning för bostud och uppehälleunder den tid vården pågår. Det är ulltså inte något uvsteg från den principsom vi brukur hyllu; utt vård sjukvård och sådunt i det här sumhället ärfri. Det är buru frågu om utt liksom mun får göru om mun stunnur kvur hemmu -bekostu sin egen mut och sin egen bostud vården pågår uv pengursom man regelmässigt är tUlförsäkrad från sjukförsäkringen och som, om så ickesker, i väldigt mänga fall blir direkt till skada för den vårdinsats i vilkenvården på den här anstalten är ett led. Jag vill,fru tulmun, med dettu yrku bifull till reservutionen 17. Idettu anförande instämde herrar Komstedt (m) och Nisser (m). HerrKARLSSON i (s): När jug förstu gången läste den här motionentyckte jug utt den lät väldigt bru, och när mun lyssnur till också hans frumställning mycket bestickunde. Men när mun sätter sig nedoch börjar se på vissu konsekvenser som mun skulle få, blir mun inte så pigg påatt omedelburt biträdu motionen. När det gäller pengur hur motionärernu räknut fel. 1stället för som det gällde blev det bara 2 000 621 kronon Menpengurnu kun vi bortse ifrån. När mun kommer in på principen får mun klurt försig utt det finns en utredning inom sociulstyrelsen som överurbetur 1961 ärssjukvårdsutrednings förslug. Om en månud väntus försluget föreliggu, det kunskerent uv är färdigt . Då finns det ju enligt ull gummul riksdugspruxis ingenuniedning utt just nu godtu en motion, som berör suker som hör summan med dennämndu utredningen. Dessutom säger utskottet i sitt betänkunde utt även om inteden utredning som sociulstyrelsen gör berör de enskildu unstulternu måste mun,sedun den utredningen är klur, också dra konsekvenser för de enskildu unstulternusdel. Från dessu utgångspunkter kun utskottets majoritet integodkänna den här motionen. Vi kanske redan nästu är pä bord fär enproposition som innehåller de praktiska metoderna för att kommu till rättu medproblemet. Men i dug finns det ingen möjlighet utt bifullu motionsyrkundet. Jug ber att få yrku bifull till utskottets förslug. Överläggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifull tUldels utskottets hemställun, dels reservutionen nr 17 uv herrur ochNisser, och förklarudes den förra propositionen varu med övervägande jubesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes födundevoteringsproposition; Den som vill utt kummuren bifuller sociulutskottets hemställun i betänkundetnr 5 punkten 37 röstur ju, den det ejvUl röstur nej. Vinner nejhur kummaren bifaUit reservationen nr 17 av herrur Äkeriind Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertalet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr Curlshamre begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparut. Denna omröstning gav födande resultut: Utskottets hemställun bifölls. Bidrag tiU Länkrörelsen m. m. Bidrag till Länkrörelsen m. m. Låt oss utun att dru några svårighetskutulogerhelt kort konstuteru utt det finns storu problem och storu vårdbehovbeträffunde ulkohol- och nurkotikumissbrukure och ävenså utt det behövs komplementtill den samhällehgu vården. Länkarna, som finns med under denna punkt iutskottets frumställning, och likuså åtläkemedelsmissbrukure, RFHL, hur här gjort ett betydelsefullt urbete och fåttstöd under gångnu år och något höjt i årets proposition. De frivilligu ideelluoch kristnu orgunisutionernus insuts är ytterst betydelsefull som ettkomplement till sumhällsvården, och de når oftu längre än sumhäJls-orgunen pägrund uv del personligu engugemunget och den rent mänskligu omvårdnuden ochkontukten. Folkpurtiet har i purtimotionen 126 till årets riksdugtugit upp dettu vårdbehov och understrukit frivUligorgunisutionernasbetydelsefulla arbe- Bidrag tiU Länkrörelsen m. m. te sumtyrkut på en ökning uv unsluget utöver vud som föreslås i propositionen med 1mUjon kronor till stöd åt dettu frivilligu urbete. Summu syfte och motiveringhur motionen 226 uv herrur Henmurk och Nelunder, och den utmynnar i ett yrkundepå summu summu. I motionen 1012 UV mig själv och ett untul kumruter yrkus påett med höjt unslug i förhållunde tUl propositionen till detRIÄ-urbete -rådgivning i ulkoholfrågor - som utförs uv De kristnu sumfundensnykterhetsrörelse, DKSN. Ansluget uvser främst initiulurbetet för på olikuorter i lundet. 1 motionen 1029 yrkar och fem kamrater medhonom att Kungl. Maj:t möjligt och senast till nästu års riksdugunvisur ett reservutionsunslug för bidrug till orgunisutioner som sysslur medrehubilitering uv nurkotiku- och ulkoholskudude personer. I motionen 126 tas en del åtgärder upp som mun unserbehövs för utt hjälpu sumhällets utstöttu. Åtgärdernu är främst föHunde; Olikaförebyggande åtgärder för att söku hindru utt en sociul slum över huvud tugetuppstår. hjälpfrån socialvårdens sidu till människor som kommit i tillfälligu ekonomiskusvårigheter. Hjälpen skull syftu tUl utt få dem upp på en normul nivå, intebara att hållu dem vid liv i slumnivå. Enbostudspolitik som gör det möjligt för människor med problem uv i motionendiskuterud typ att bo i normul bostudsmiHö. Sutsning påintensiv personlig vård uv missunpussude i en mänsklig gemenskup som ersättningför slumkumrutskupen. Ordentligupprustning uv eftervården med uppbyggunde uv en "behundlingskedju",som ger möjlighet för den hjälpbehövunde utt ständigt hållu kontukt medkurutor, övervukure och undru hjälporgun eller enskildu. Vid sidun uvsumhällets egnu värd- och hjälpinsatser bör ökat sumhälleligt stöd utgå tillreligiösu och andra ideella organisationer, som på frivillig bas söker hjälpa"de utstöttu". Sådunu orgunisutioner hur visut på vägur och metodersom givit godu resultut, som lyft människor uren slumtillvuro och som oftugivit möjlighet till en mänsklig gemenskup. I folkpurtimotionen tur mun upp den sistu punkten ochyrkur det unslug som jug här tidigure nämnt. I motionen 226 nämner motionärernu nägru uv de frivilliguorgunisutioner som urbetur på dettu område. Mun frumhäller utt 'stiftelse för filuntropisk verksamhet sedun 1967 på sinu oliku hem huromhändertugit och vårdut cu 600 personer. Av dessu hur enligt uppgift enfjärdedel, dvs. ungefär 150, helt rehubiliteruts, en undru fjärdedel är på godväg utt bli rehubiliterud, den tredje fjärdedelen hur visut en vissförbättring, medan den sista fjärdedelen icke har visut prov pä någon bättring.Dessa resultat om man nu skull tala om resultat i sådanu här summunhang, jugkunske i stället skull sägu det lyckude utfallet uv värden och omvårdnaden förefuller vuru synnerligen goda. Vidure nämner motionärernu Stiftelsen ungdomskontukt ochdet urbete som Evu Fjällby-Odhner hur utfört i sumurbete med frivilligumedurbeture sumt Frälsningsurméns välkända hjälparbete, som hur bedrivits underen mångfuld år. I motionen 1012 återfinnes främst en redogörelse för deturbete som utförs UV De kristnu samfundens nykterhetsrörelse (DKSN), sombildudes 1920 och är ett sumurbetsorgun för upplysning och informution iulkohol- och nurkotikufrågor men som även hur upptagit detrådgivande arbete i alkohol- och narkotikafrågor som jag här nämnt. Därsamurbetur också de flesta av de kyrkliga och frikyrkliga organisationer:Svensku kyrkuns centrulråd. Svenska kyrkanslekmunnuförbund-Kyrkobrödernu, och dessungdomsförbund, , Svensku buptistsumfundet ochdess ungdomsförbund, Metodistkyrkun i och dess ungdomsförbund,Frälsningsurmén och dess ungdoms-rörelse, Svensku ulliunsmissionen och dessungdomsförbund, Svensku frälsningsurmén, sumtÖrebromissionen och dess ungdomsförbund. församlingar, som pågrund av att de inte är samlade i en riksorganisation och därför uv formelluskäl inte kan ansluta sig direkt som riksorganisation, samarbetar dock mycketintimt på läns- och lokalplanet i DKSN :s verksamhet. Den rådgivande verksamheten i alkohol- och narkotikafrågorsom bedrivs i s. k. RlÄ-centra eller rådgivningsbyråer, finns nu på ett flertalplatser i landet, bl. a. i , , , , ochKrumfors. hur mun också sturtut verksamheten i med ettstort antal besök och mycket goda resultat. Seriösu undersökningur hur klurt visat effekten uv detfrivilligu, och därvid inte minst det kristet motiverude och inspirerudehjälpurbetet bland alkohol- och nurkotikaskudade. Ett även blygsamtsamhällsstöd udderus då till det frivUligu arbete som utföres med gott resultatsom följd. Det säger sig självt att DKSN:s urbete - tuck vure kontukten med ochdet friviUigu stödet från de lokulu försumHngurnu och orgunisutionerna på deorter där verksamheten bedrivs får en mycket stor räckvidd. De pengur somslussus den vägen förmerus därigenom resultatmässigt. Jag skull buru ta ettenda exempel. På två orter har föreståndarna för rådgivningsbyråerna ett parförutvurunde nurkomuner som ussistenter och medhjälpure. Vi behöver inte mycketfuntusi för att förestäUa oss vad dessa kun uträttu när de är instuUda pä utthjälpu sinu f. d. olyckskumru-ter och undru i lUcnunde situution. Uppgifter om DKSN;s urbete finns även i motionen 1029 uvherr i m. fl. Vid behundlingen förru året skrev utskottet med uniedninguv en motion om unslag tUl den frivUligu verksumhet som bedrevs i bl. u.Bålbäcken för utt hjälpu nurkomuner: "En meningsfull vård uv nurkotikumissbrukure, liksomuv ulkoholmissbrukure, är emellertid en kvulificerud uppgift som fordrur noggrunnuförberedelser och systemutisk uppföHning och kontroll. I den mån dessubetingelser kun uppfyllus bör frivilligu insutser kunnu kommu i frågu församhällets stöd inte minst då de tur sig uttryck i experiment med nyubehundlingsformer. Vud utskottet unfört bör ges Kungl. Muj:t till kännu." Dettu skrevs i utskottsbetänkundet och blev ävenriksdugens beslut den 14 upril i dol. Man gav ulltså Kungl. Maj:t detta tillkännu, men ännu har det tydligen inte givit något resultut. Bidrag tiU Länkrörelsen m. m. 7 protokoll 1972. Lät mig dä fä uttrycku min uppskuttning över utt utskotteti år hur kunnut enus i sukfrågun, nämligen utt de frivilligu och kristnuorgunisutionemu är värdu och borde fä ett effektivt stutligt stöd uv denstorleksordning som nämns i motionerna 126 och 226, nämligen 1 miHon kronor. Vihur även enuts i unslugsfrågun i det att de som hur stött de tre förstumotionernu unslutit sig till yrkundet i den därde motionen om en uttryckligbeställning av förslag och senast till 1973 ärs riksdag om unslug tillde friviUigu, ideella och kristnu orgunisutionernus vårdurbe-te blund uUcohol-och narkotikaskudude i sumhället. Utskottets värderude ordförunde tulude i sitt förstuunförunde i dug om behovet uv kärlek och vänligt bemötunde. Sociulministemunförde i sitt anförande att de förebyggande åtgärdernu i frumtiden måste fäökud betydelse. Stutsministern tulude i unslutning till dettu ämnesområde vidsitt besök hos häromdugen om soliduritet över gränsernu ochskrunkornu som finns i samhället, solidaritet med de skadade och vårdbehövundeoch med dem som är awUcunde och svåru utt få kontukt med. Vi kun konstutera attdet behövs ett samarbete mellan sumhällets vårdorgun och ullu frivilligu ochgodu krufter samt utt de senare behöver få ett visst ekonomiskt stöd avsamhäUet och därmed även ett gott moraliskt sådant. Med anledning av utskottets enhälliga frumställning pädennu punkt ser jug och mångu som är engugerude i och för det frivilliguvårdurbetet förhoppningsfullt frum mot nästu års förslug från Kungl. Muj;t,innebärunde ett mer fruktbärunde sumurbete mellun sumhället och de frivilliguorgunisutionemu i det betydelsefullu urbetet utt söku ge vårdbehövundemänniskor hjälp till en meningsfull och människovärdig tillvaro. Med detta, fru talmun, ber jag att få yrka bifall tillföreliggande utskottsförslag om beställning uv ett uvsevärt unslug för dettuändumål senust nästu års riksdug. 1 dettu unförunde instämde herrurSellgren, Henmurk och (sumtligu fp). Överläggningen vur härmed slutud. Kummurenbiföll vud utskottet i dessu punkter hemställt. Muj;t hade under punkten K 8 (s. 189-192)föreslugit riksdugen utt till Bidrug till hundikupporgunisutioner /73 unvisu ett reservutionsunslug uv . I dettusummunhung hude behandlats 1. motionen 1972:123 av m. fl. (fp) varihemställts att riksdugenbeslutude utt anslaget för handikapporganisationernas aUmänna verksamhet skulleutgå med samt att hos Kungl. Maj;t anhålla om att dettu unslugfrån /74 ytterligare renodlades genom att belopp avseendepraktiska uktiviteter i hundikupprörelsens regi genomgående redovisudes i unnunordning, 2. motionen1972:473 uv fm i (c) och fm i (c) varihemställts att till Bidrag till hundikupp-orgunisationer /73 unvisude ett reservutionsunslug uv , 3. motionen1972:483 uv () vuri hemställts utt riksdugen tUl Bidrag tUlhundikupporgunisutioner för /73 unvisude ett reservutionsunsluguv , 4. motionen1972:663 uv i m. fl. (s, m) vuri hemställts attriksdugen skulle under punkt 8 i statsverkspropositionens bUaga 7 beslutu omett särskUt unslug uv till en ungdomstidning för synskudude ochutt till Bidrug till hundikupporgunisutioner för /73 unvisu ettreservutionsunslug uv , 5. motionen1972:1019 uv fröken m.fl. (c, m) vari hemställts utt riksdugen unvisude60 till De bhndus förenings verksumhet för dövblindu /73 sumt 6. motionen1972:1021 uv i Mulmö m. fl. (s, fp). 1. utt riksdugenmed bifull till Kungl. Muj:ts förslug och med uvslug på motionen 1972:123 imotsvurunde del sumt motionen 1972:473, motionen 1972:483, motionen 1972:663och motionen 1972:1019, de bådu sistnämndu motionemu i motsvurunde del, tillBidrag tiU hundikupporgunisutioner för /73 unvisude ettreservutionsunslug uv , 2. beträffundefrågun om speciuldestinution uv viss del uv unsluget utt riksdugen skulle uvslåmotionen 1972:663 och motionen 1972:1019, bådu motionernu i motsvarande del, 3. beträffundeuvgränsningen uv bidrugsberättigude orgunisutioner att riksdugen skulle uvslåmotionen 1972:1021, 4. beträffundeuppdelning uv unsluget utt riksdugen skulle uvslå motionen 1972:123 imotsvurunde del. 18. beträffunde medelsunvisningen sumt frågun omspeciuldestinution UV viss del uv unsluget uv herrur i (c),(), i Öskevik (c), () och () samt fruFraenkel (fp), som ansett utt utskottet under 1 och 2 bort hemställa, 1. utt riksdugen i uniedning uv Kungl. Muj:ts förslag,motionen 1972:483, motionen 1972:663 och motionen 1972:1019, de båda sistnämndamotionernu i motsvarande del, samt med bifull till motionen 1972:123 imotsvurunde del och motionen 1972:473 till Bidrug till hundikapporgunisationerför /73 anvisade ett reservutionsunslug UV . 2. beträffunde frågun om speciuldestinution uv viss del uvunsluget utt i anledning uv motionen 1972:663 och motionen 1972:1019,bådu motionernu i motsvurande del, gav Kungl. Maj:t tUl kännu vud reservunternuunfört. I årets stutsverksproposition hur Kungl. Muj;thöjt bidruget till hundUcupporgunigustionernus ullmännu verksumhet med 322 000kronor till 2 miHoner kronor. Vi som reserverut oss i reservationen 18 unserutt även dettu stöd är otUlräckligt. Socialministern frumhöll i förmiddugensdebutt hur viktigt det är för hundikuppude utt få kontukt och informution, ochvi menur att det är just genom handikapporganisationerna, som de handikappadefår dettu. betecknade 1970 i sitt betänkundehundikupprörelsen som en viktig folkrörelse som i demokrutisk ordning hur uttbevuku sinu 250 000 medlemmurs intressen. Mun måste instämmu i hundikupprörelsens kritik uv utt deni bidrugshänseende blivit eftersatt i jämförelse med andra folkrörelser när detgäller statsbidrag till den ullmännu verksamheten. Hundikupporgunisu-tionernuhur mångu vUctigu uppgifter, som är mycket kostnudskrävunde på grund uv depruktisku svårigheter som hundikuppet i sig självt reser. Jug tänker t. ex. påutt mun i föreningslivet måste unpussu lokuler efter de hundikuppudes olikuvillkor: rörelsehindrude, blindu och ullergiker behöver vissu typer uvlokuler, dövu och stummu behöver tolkur osv. Dessutom skuU unsluget fördelus meUun så mångu olikuhundikapp-förbund att de tUldelade medlen inte blir mycket för vart och ett avdem. I reservationen 18 föreslår vi reservunter en ökning uv beloppet med 700000 tUl 2 700 000 kronon Fru tulmun! Det är visst inte någon stor summa, menden bör Ugga inom den reuliserburu verklighet som socialministern påförmiddugen tulude om. Vi unser också utt det bör finnus möjlighet att ur densummun ge bidrug till en ungdomstidning för synskadade och likaså till DebUndas förenings verksamhet för dövblinda. Med det anförda ber jug utt få yrka bifulltill reservationen 18 uv i m. fl. i Öskevik (c): Jag kan i stortinstämma i vad nu hur sagt, och även jag yrkar bifall tillreservationen 18 av i m.fl. HerrKARLSSON i Huskvurnu (s): Jag kunske inte kan futtu mig riktigt likukort som och i Öskevik, men jug tror att det finnsanledning att läggu vissu synpunkter utöver dem de hude utt anlägga påbehandlingen av det här ärendet. Jug vill noteru utt del rör sig om enuppräkning uv del unslug som utgått med . Det kun i ochför sig tyckus vuru en otillräcklig summu, men det är ändå en uppräkning påungefär - och det är sunnerligen inte litet. Det är inte ulluorgunisationer som fått en sådan ökning av anslagen. Departementschefen lägger också fram ett nytt förslug, sominnebär utt det är riksdugen som fördelur unsluget mellun de olUcuorgunisutionemu, utun Kungl. Muj;t skull få göru det sedun hundikupp-rådethörts. Vi hur från utskottets sidu ingenting att invändu mot ett såduntförfurunde, men jug får kunske uttulu den stillu förhoppningen utt det skullvisus hänsyn från ullu orgunisutioners sidu sä utt det blir en rimligfördelning uv unsluget. Jug tror utt det är riktigt utt man använder sig av denhär linjen när det gäller att fördela anslaget. Det här är alltså en fråga om pengur, och reservunternuvill hu mer. Det är inget ovunligt; det tillhör oppositionens självkluru rättutt ulltid begäru mer än regeringen föreslår, och därför är väl ingenöverruskud över utt det just på dettu känsligu område frumstäUs kruv på ökninguv unsluget utöver vud Kungl. Muj:t hur föreslugit. Det är vi vunu vid. Vi hursett en mussu suker tidigure i dug och det är därför, som jug säger, inte någonöverruskning. Men en suk i dettu sammanhang vill jag verkligen ta upptill ett allvarligt resonemang, nämligen det försök som hur gjorts utifrån uttövu påtryckningur på ledamöter inför omröstningen i denna frågu. Detär klurt utt påtryckningur förekommer i oliku uvseenden, men här tycker jag nogutt de hur skett på ett något ogenerut sätt. Jug vet utt det har ägt rum enorganiserad ringning med påtryckningar på ledumöternu utt de skull gå emotutskottets förslug. Det är självklurt utt vurje riksdugsmun röstur som hunvill i dettu ärende. Men jag tycker inte utt det är honett handlut att mun i enskrivelse från ullu de hundikupporgunisutioner som det gäller tulur om uttriksdugens ledumöter skull föHu reservunternus linje.Hundikupporgunisu-tionerna är nämligen beroende av samtliga partier och intebura uv dem som står bukom reservationen. När jag då vet att två betydelsefullaorganisationer har vägrat utt skrivu på ochDiabetikerförbundet, två organisationer med en stark sumhällsrepre-sentution kun jug sägu utt det är riktigt hundlut uv dessu orgun, men jug är inte alls såimponerad över den verksamhet som HCK här bedriver. Dessutom har det upplysts mig utt orgunisationer, som stärmed pä den lista som vi alla har fått, hur erhållit feluktigu informationer,innan de gav sitt tillstånd till att deras föreningsnamn fick användas. Jagreagerar mot detta och unser utt hundikupprörelsen som helhet sunnerligen intekun vuru betjänt uv ett sådunt förfuringssätt.