prot · FV09144 · 1972-12-31 00:00:00 — § I Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten § 2 Meddelande ang. höstsessionens avslutning Om debatten angående regional utveckling och hushållningmed raark och vatten inte kan slutföras i raorgon kommer den såsom tidigaremeddelats att fortsättas . De talarlistorsora utdelats till kamraarens ledaraöter upptar taletider på sammanlagt ca 20 timraar.DärtiU komraer tid för replikskiften. Den raycket orafattande voteringen idetta ärende kan inte lämpligen ta sin början senare än omkring kl. 23.00.Skulle det befinnas oraöjligt att avsluta överläggningen före avses debatten skola avbrytas senast för attfortsättas . § 3 Föredrogs ocU hänvisades Kungl. Maj:tsproposition nr 147 tUl skatteutskottet. § 4 Regional utveckling och hushållning med mark ochvatten inrikesutskottets betänkande nr 28 i anledning avpropositionen 1972:111 angående regional utveckling och hushållning med raarkoch vatten, såvitt propositionen hänvisats till inrikesutskottet, jämte motionersamt civilutskottets betänkande nr 35 i anledning avpropositionen 1972:111 angående regional utveckling och hushållning raed markoch vatten, såvitt propositionen hänvisats tiU civUutskottet, järate raotioner. betänkande nr 28 och civUutskottetsbetänkande nr 35 föredras och debatteras i ett sararaanhang och yrkandenbeträffande båda dessa betänkanden fraraställes under den gemensamraa överläggningen. I propositionen 1972:111 hadeKungl. Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över inrikes-och civUärenden för den 29 septeraber 1972 och för , Regional utveckling och hushållning med mark och vatten att godkänna de riktlinjer för regionalpolitiken och förhushållningen med mark- och vattentillgångarna, för vilka statsrainisternläranat en redogörelse tiU statsrådsprotokollet för den 29 septeraber 1972, 1. attgodkänna de förslag till a. uttalandeom de allmänna regionalpolitiska målen, b. ramarför planeringen av verksamheten i länen och c. planför utveckling av den regionala strukturen, om vUka Kungl. Maj:t enligt utdrag av statsrådsprotokolletför fattat beslut (bilaga 1, punkterna 1-3), 2. att besluta ora ett regionalpolitiskt handUngsprograrai enlighet med det av Kungl. Maj:t enligt utdrag av statsrådsprotokollet för fattade beslutet (bUaga 1, punkt 4), att avge yttrande över det förslag till riktlinjer förhushållningen med mark och vatten, om vilket Kungl. Maj :t enligt utdrag avstatsrådsprotokollet för den 29 septeraber 1972 fattat beslut (bUaga 2), att godkänna det förslag tiU riktUnjer för organisationenför en fysisk riksplanering, om vUket Kungl. Maj:t enligt utdrag avstatsrådsprotokollet för den 29 septeraber 1972 fattat beslut (bUaga 2), att anta de på de angivna riktlinjerna grundadelagförslag, ora vilka Kungl. Maj:t enligt bilagda utdrag avstatsrådsprotokollet fattat beslut att avgeyttrande över de förslag till a. kungörelseom ändring i byggnadsstadgan (1959:612) och b. kungörelse om ändring i allmänna ordningsstadgan(1956:617), om vUka Kungl. Maj;t enligt bilagda utdrag av statsrådsprotokollet fattat beslut. Propositionen hade hänvisats tillinrikesutskottet beträffande regionalpolitiken och till civilutskottetbeträffande den fysiska planeringen. hade behandlat propositionen såvittangick första dels-satsen i fråga ora regionalpolitiken och andra dels-satsen.I övrigt hade propositionen behandlats av civilutskottet. I den åberopade bilagan 1, soratillhörde den av inrikesutskottet behandlade delen av propositionen,herastäUdes att skuUe godkänna vadchefen för , statsrådet , uttalat i fråga om deaUmänna regionalpolitiska målen, godkänna vaddepartementschefen förordat i fråga om raraar för planering av verksamheten ilänen för tiden t. o. ra. godkänna attden plan för utveckling av den regionala strukturen som departementschefenförordat tills vidare lades tiU grund för planeringen av samhällsutbyggnaden, besluta att ettregionalpolitiskt handUngsprograra av det huvudsakliga innehåll soradeparteraentschefen förordat tUls vidare lades tUl grund förutveckling av den regionala strukturen. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen läggs frara förslag ora ettregionalpolitiskt handlingsprogram för hela landet och riktlinjer förhushållningen med mark och vatten. Det regionalpolitiska handlingsprogrammet grundas pålänsprogram 1970, sora länsstyrelserna har upprättat i samverkan raedkoraraunema och sora lades fram i slutlig form vid årsskiftet 1971-1972.Insatserna för att förverkliga de långsiktiga och arabitiösa mål förregionalpolitiken som ställdes upp av 1964 och riksdagar raåstefortsätta för att de regionala obalansprobleraen skall få godtagbara lösningar.Propositionens utgångspunkt är därför att arbetet på att tillförsäkraraänniskorna i olika delar av landet så långt raöjligt likvärdigalevnadsbetingelser måste fullföljas med all kraft. I propositionen preciseras de regionalpolitiska målen raerän som skett tidigare. Samraanfattningsvis uttalas att våra successivt ökaderesurser raålraedvetet skall utnyttjas för att i länen bygga upp orter av olikakaraktär sora inbördes korapletterar varandra så att de i möjlig mån kan gemänniskorna samtidig tillgång till yrkesarbete, god service och en positivyttre miljö. Till ledning för planeringen i länen och för fördelningen av desamhälleliga resurserna raellan dessa föreslås ramar i form av befolkningstalför tiden t. o. m. . Planeringstalen anger det intervall inom vilketutvecklingen förutsätts ligga. I länen inom det allmänna stödområdet, vilka nuhar uttalade regionala obalansproblera, bör planeringen grundas på en i stortsett oförändrad befolkning . Utanför stödområdet bör planeringeninriktas på vad en rimlig prognos för utvecklingen kan innebära utan insats avspecieUa tUlväxtfrärajande åtgärder. I fråga om storstadsområdena förutsättsnågon dämpning av tillväxttakten. I huvudsaklig överensstäraraelse med förslag som lagtsfram i länsprograramen förordas i propositionen en plan för utveckling av denregionala strukturen. I denna beskrivs vilka funktioner olika orts- ochregiontyper bör fullgöra i regionala sararaanhang. Följande ortstyper anges:storstadsområden, primära centra, regionala centra och komraun-centra. Vidsidan av de tre storstadsområdena redovisas 22 primära centra och ettsjuttiotal regionala centra. Övriga huvudorter i kommunerna enligt den snartgenomförda kommunindelningen betecknas kommuncentra. Regionalpolitiken arbetar raed ett brett register avåtgärder. Åtgärderna berör många olika former av samhäUsaktivitet som harbetydelse för den geografiska fördelningen av näringsliv och befolkning.Regionalpolitiken arbetar därför inte enbart med medel sora direkt syftar tUlatt påverka den regionala utvecklingen - lokaliseringsstöd utan i lika höggrad med effekterna av den offentliga sektorns expansion och regionalautveckling. En rad konkreta åtgärder inom olika samhällssektorer förutskickas ipropositionen för att förverkliga den förordade regionala strukturen Åtgärdernaberör bl. a. reformerad skatteutjämning, utlokalisering av statlig verksarahet, industripoUtiska åtgärder, åtgärder på Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten trafikområdet,förbättrat regionalpolitiskt stöd och särskilda åtgärder i glesbygderna. Ifråga om vissa regionala centra och korarauncentra, främst inom inrestödorarådet, förutsätts särskUda åtgärder efter hand bli nödvändiga för attraänniskorna där skall få tillgång tUl en tillfredsställande service. Övervägandena om hushållningen med mark och vatteninnefattar vissa allraänna riktlinjer för lokal och regional planering i sådanafall då anspråken på naturresurser från olika verksamhetsområdens sida står ikonflikt med varandra. De verksaraheter som behandlas är frärast de areellanäringarna, friluftsliv, fritidsbebyggelse, vetenskaplig naturvård,kulturminnesvård och sådan industri som har särskUda behov av naturresursereller förorsakar betydande miljöstörningar. Vidare anges riktlinjer anknutnatUl geografiska områden, främst kusterna, fjällen och älvdalarna. Genom dessariktlinjer avgränsas för det första oraråden vilkas vetenskapliga ochrekreativa värde i riksperspektiv bedöras vara sådant att störremiljöstörningar, t. ex. genom lokalisering av miljöstörande industri, inte börfå komraa till stånd. Dessa riktlinjer bör bU långsiktigt bestämraande förnaturresurshushållningen och inte frångås utan att synnerliga skäl föreligger.För det andra anges vissa riktlinjer för lokalisering av den behandladeindustrin. Dessa riktlinjer raåste kunna revideras bl. a. raed hänsyn till dentekniska utvecklingen. Riktlinjerna skall detaljeras och preciseras i ettfortsatt planeringsarbete inora län och korarauner. Väsentliga avsteg frånriktlinjerna bör inte kunna göras utan hörande. I propositionenanges huvuddragen i organisationen av det fortsatta arbetet raed att dels fullföljaplaneringsriktlinjerna, dels vidareutveckla den fysiska riksplaneringen inomramen för en mera integrerad samhällsplanering. Ett fortlöpande saraarbeteraellan stat och koramun förutsätts. I propositionen läggs också frara förslag tilllagstiftning sora skall säkra att planeringsriktlinjerna fullföljs i denkoraraunala planeringen och vid beslut ora lokalisering av viss industri. Idetta syfte föreslås att regeringen skall kunna lärana direktiv rörande enkoraraunal översiktsplanering och att regeringen skall överta avgörandet ifrågor ora var sådan industri får förläggas. Vidare föreslås lagändingar för att stärka sarahäUets, isynnerhet koraraunernas, ställning i den lokala planeringen. Enligt förslagetskall i fortsättningen all bebyggelse föregås av en prövning av var och när denfrån allraän synpunkt bör få korama till stånd. För att raotverkaraarkspekulation och opåkallad markvärdestegring föreslås att vid bl. a.generalplanering och förordnanden enligt naturvårdslagen ersättning i framtidenskall utgå för faktiska intrång som kan förorsakas av planeringen men inte,sora f. n. är fallet, för bortfall av förväntningsvärden." I detta sararaanhang hade behandlats motionerna 1972:1759av m. fl. (s). 1972:1772 av i Stockholra ra. (s). 1972:1773 av herrar Henmark (fp) och i (fp), 1972:1774 av ra. (s), 1972:1776av i Stockholra ra. (s), 1972:1777 av () varihemstäUts att som sin mening skuUe ge Kungl. Maj;t tUl känna vad imotionen anförts om nödvändigheten att i tilltänkta regioncentra behåUa ochvidareutveckla befintlig lasarettsvård, 1972:1778 av herrar i (s) och iKalmar (s), 1972:1779 av ra. (s) vari hemstäUts att hos Kungl. Maj.t skulle anhålla om att Varakommun upptogs som s. k. regionalcentmra, 1972:1780 av herrar (ra) och (). Regional utveckling och hushållning med mark och vatten 1972:1781 av (), 1972:1783 av i m.fl. (c) vari hemstäUts att beslutade att allraännastödområdet skulle omfatta även , att avslåpropositionen i vad gäUde förslaget att statsmakterna centralt skullefastställa en klassificering av orterna inom länen, att planeringeninom länen och fördelningen av sarahäUsresurser raellan olika delar av länenskulle göras av länsrayndigheter, 1972:1784 av m. (s) vari hemstäUts att vid sin behandling av Kungl. Maj:tsproposition 1972:111 beslutade hänföra till gruppen "primäracentra", 1972:1785 av ()vari heraställts att vid behandlingen av Kungl. beslutade avslåpropositionen i vad gällde förslaget att statsraakterna centralt skullefastställa en klassificering av orterna inom länen, beslutade attplaneringen inora länen och fördelningen av tillgängliga samhällsresursermellan olika delar inom länen skulle göras av länsrayndigheter, 1972:1787 av herrar () ochMellqvist (s) vari heraställts att skulle besluta att helaKopparbergs län skuUe ingå i det aUraänna stödområdet, 1972:1789 av ra. (s), 1972:1790 av herrar Hyltander (fp)och () vari hemställts att i anledning av Kungl. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten uttaladeatt klassificerades som regionalt centrum och att såväl detutvidgade som tillförsäkrades den service sora tillkom kategorinkommuncentra, 1972:1791 av i (fp), 1972:1792 av ra. (s), 1972:1793 av i (fp) vari hemställts att vid sin behandling av proposition 1972:111beslutade 1. attSkellefteå hänfördes tUl primära centra, att Storumanhänfördes tUl regionala centra, att Bjurholmoch klassades som kommunala centra. 1972:1794 av ra. (s). 1972:1796 av i Agnas(ra) vari hemställts att vid sin behandling av Kungl. att iVästerbottens län jämte Uraeå skulle vara priraärt centrum, att Bjurholmklassificerades som servicebasort och att räknadestiU inre stödområdet samt att skuUevara regionalt centrum, 1972:1797 av i (c), 1972:1799 av (), 1972:1801 avherr i (s), 1972:1802av i (fp) vari hemstäUts att riksdagenbeslutade att hela skulle ingå i det allmänna stödområdet, att riksdagenbeslutade att skulle hänföras tiU gruppen regionala centra, att riksdagenbeslutade att skuUe ingå i den grupp beträffande vilken Kungl. Maj:tuttalat att särskilda insatser kunde bli aktueUa för att upprätthålla regionalservice, att riksdagenuttalade sig för särskUda regionalpolitiska åtgärder i ,däribland inrättandet av ett industricentrum, 1972:1803 av m. (fp, c, m) vari hemställts att hos Kungl. att förslag tiU1973 års riksdag framlades om intensifierad skogsvård i , att förslagtill riksdag framlades om uppförande av industricentraanläggning iöstra redan i en första utbyggnadsetapp. 1972:1806 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen skulle besluta A. att uppskjuta behandlingen av propositionen 1972:111tUl näst- följande riksdag, B. atthos Kungl. Maj ;t anhålla om tilläggsdirektivtiU jordbruksutredningen i syfte att få ett utökat regionalpolitisktjordbruksstöd, om förslag tUlett norrländskt skogsvårdsprogram till riksdag, omtUläggsdirektiv tUl den trafikpoUtiska utredningen i syfte att väg- ochtrafikpolitiken i dess helhet så långt möjligt inordnades under deregionalpolitiska strävandena, om utredning isyfte att åstadkomraa generella medel för en sänkning avarbetskraftskostnaderna inom stödområdet, att enutjämning av teletaxorna skedde i enlighet med vad som anförts i motionen, att snarastmöjligt en förbättring skedde av möjligheterna till flygförbindelser ochflygpriser, frärast avseende och , att hänsyn iövrigt togs till vad i motionen anförts vid utformningen av deregionalpohtiska åtgärderna. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten 1972:1808 av (), 1972:1810 av (), 1972:1811 av m. fl. (fp). 1972:1812 av ra. (c) vari, såvitt nu var i fråga, heraställts att vid behandlingen avpropositionen nr 111 skulle 1. godkänna vad sora för en utveckUng till en så långtmöjligt decentraliserad bebyggelse föreslagits i raotionen beträffande a. aUmännamålsättningar och riktlinjer för regionalpolitiken, b. raraarför planering av verksaraheten i länen, c. planför utveckling av den regionala strukturen, a. uttala attden regionala utvecklingsplaneringen skulle handhas av länskommunalt organ, besluta atthela skulle ingå i det allraänna stödområdet. Det under punkten 1 d angivna handlingsprogrammet hade imotionen i nedannämnda punkter redovisats på följande sätt: Den trafikpolitiska planeringen skall inriktas påett decentraliserat samhälle. Kommunikationerna måste snabbt upprustas ioraråden där trafikförsörjningen är otiUfredsstäUande, så att befolkning ochnäringsliv får goda kommunikationsmöjligheter i alla regioner i landet. Järnvägsnätet måste upprustas för att kunna tillgodosede krav ett decentraliserat sarahäUe ställer. Målsättningen skall bl. a. vara att förbätt ra förutsättningarna för att långväga godstransporter skall kunna ske med järnväg. Nuvarande järnvägsnät måste alltså bibehåUas. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Vägnätet måste utvecklas så att så långt möjligtlikvärdiga kommunikationsmöjligheter kan uppnås i olika delar av landet. Ökadeinsatser krävs för upprustning av länsvägarna och bidraget tiU enskilda vägarmåste förstärkas. Ett systeraraed raaxiraitaxa raåste införas för kollektivresor raed tåg och flyg. För tågbör avgiften inaxiraeras tUl vad sora nu gäller för resa ora 500 kra. Det regionalatransportstödet bör förstärkas bl. a. genom slopande av minimiviktgränsen på och genora generösare avståndsgränser. Stödet bör utsträckas tiU att även gälla transporter avvissa råvaror och halvfabrikat in tUl stödorarådet. Flygtransporter måsteinfogas i stödet. bör ett system raed raaxiraitaxa eftersträvas ävenför godsbefordran. Stödet tilltrafikväsendet bör baseras på sarahällsekonoraiska helhetsbedömningar ochinriktas på upprätthållande av god trafikservice i landets olika delar. Säiskildaåtgärder måste vidtas t. ex. inora beskattningen för att möjliggöra att ett förhela landet enhetligt pris på bensin och olja kan hållas. SärskUt lokaliseringsstöd bör kunna utgå tUl företagsom vid utvidgning eller nyetablering är berett att lokalisera verksamhet tillområde raed svagt utvecklat näringsliv. Stödet bör efter särskUd prövning kunnabeviljas i olika former (bidrag, lån, räntebefrielse, sysselsättningsstöd)till ett sararaanlagt belopp sora korapenserar företaget för dekostnadshöjningar, som lokaliseringen raedför. De lokaliseringspolitiskaorganen bör genora uppsökande verksamhet medverka till att sådana etableringarkomraer tUl stånd. SärskUt iglesbygder sora har stora sysselsättningssvårigheter raåste raöjUgheterna tillkombination av jordbruk och skogsbruk med andra sysselsättningar som industri,servicenäringar och turistnäringar effektivt tillvaratas. Jordbrukspolitikenmåste skyndsamt ändras så att detta möjliggörs. Ökade insatser för skogsvärdoch miljövård är också av stor regionalpolitisk betydelse. Ett förstärktglesbygdsstöd är nödvändigt för ökade sysselsättningsmöjligheter ochförbättrad service i glesbygdsområden raed stora sysselsättningsvårigheter. Den allmännaarbetsgivaravgiften bör differentieras så att bördan lättas för företag inom desysselsättningssvaga områdena. Det är också angeläget alt pröva förbättradeavskrivningsraöjUgheter för anläggningar i sådana oraråden, Energiskattenbör differentieras så att styrraedel erhålles för regionalpolitiskt önskvärdlokalisering av främst energikrävande industri. Investeringsfondernabör i ökad utsträckning användas för aktiv lokaliseringspolitik isysselsättningssvaga områden. För mindre företag som inte kan utnyttjasysteraet raed investeringsfonder raåste möjligheter ges att göra skattefria avsättningari annan form, t. ex. på investeringskonton i bank eller annanpenninginrättning, på villkor sora svarar raot vad sora gäller förinvesteringsfonderna. Den ekonoraiskapolitiken raåste anpassas tUl den regionalpolitis- karaålsättningen, bl. a. så att kreditgivning till investeringar ilokalise-ringsoraråden så långt raöjligt undantas från kreditrestriktioner iåtstrara-ningslägen. Det är av stor regionalpolitisk betydelse attuppgifter decentraliseras från den statliga centralförvaltningen tiUlänskommunala organ. 1972:1814 av i ra. (fp), 1972:1815 av i (c) vari hemställts A. i första hand att vid behandlingen av Kungl.Maj;ts proposition nr 111 beslutade avslåpropositionen i vad gällde förslaget att statsmakterna centralt skullefastställa en klassificering av orterna inom länen, att planeringeninom länen och fördelningen av tillgängliga samhällsresurser mellan olikadelar av länen skulle göras av länsrayndig-heterna, B. i andra hand, därest yrkandet enligt 1 och-2 ovan ejbifölls, att beslutade att klassificerades som primärt centrum. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten 1972:1816 av herrar i Stenkyrka (c) och Nilssoni (s). 1972:1818 av ra. (fp) vari, såvitt nu var ifråga, heraställts att hos Kungl. att de imotionen framförda riktlinjerna för utfärdande av en statlig servicegaranti förservicen i närcentra och korarauncentra blev föreraål för vidare bearbetningoch att förslag därom förelades , attstödåtgärderna i ökad utsträckning gavs en generell utformning sora frärajadeett företagsvänligt kliraat i enlighet med i motionen angivna riktUnjer, att allmännastödområdet utvidgades raed och planeringsregioner och därraedomfattade hela , att åtgärdervidtogs för att trygga en bättre samordning av statliga verks och myndiglietersorganisation och verksamhet med avseende på regionalpolitiska hänsyn, att enutredning tillsattes för att klarlägga förutsättningarna för en kontinuerligspridning av beslut och arbetsuppgifter inora den statliga centralaförvaltningen och att beslut ora expansion av denna förvaltning regelraässigtförlades utanför , att denallraänna arbetsgivaravgiften slopades i inre stödområdet och i yttre utgickraed lägre procent än i landet i övrigt, att företagengavs rätt att av vinstraedel avsätta till en särskild lokaliseringsfond förinvesteringar inora stödorarådet enligt sararaa regler sora gällde förnuvarande investeringsfonder, att högreavskrivningsprocent på anläggningstillgångar tilläts för företag inomstödområdet, att förslag omreduktion av tåg-, flyg- och teletaxor på längre avstånd förelades , 10. attlokaliseringspolitiskt stöd i större omfattning än för närvaran- Regional utveckling och hushållning med mark och vatten deställdes till förfogande för företag inora servicesektorn och turistnäringen. att förslag föreladesriksdagen ora ökat stöd till företagarföreningarna, attinitialkostnader för marknadsföring inräknades i det underlag på vUket statligtlokaliseringsstöd beräknades, att riksdagengav Kungl. Maj.t tUl känna vad i motionen anförts om utbyggt transportstöd. 1972:1819 av ra.fl. (vpk) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att i enUghet medvad som anförts i raotionen samt med avslag på propositionen 1972:111 imotsvarande delar hos regeringen begärde förslag till ny region- ochplanpolitik innefattande följande principer och förslag; 1. huvudmålsättningen förregionpolitiken skulle vara att åt varje län skapa full och effektiv sysselsättning utan flyttningsförluster, kommunblockenskulle som regel garanteras raot långsiktig folk-rainskning och försäraradservice, planraässigstyrning av alla investeringar i produktionsapparaten, totalsarahällelig kostnadskalkyl profiten fick ej vara styrnings-faktor, ett aäringspolitisktoch teknologiskt utveckhngsprogram sora förmådde skaipa den tillväxttakt isysselsättningen, vilken var nödvändig för att åt landet i dess helhet samt åtregionerna skapa full och effektiv sysselsättning, sora led i detnäringspolitiska prograraraet en raobilisering av såväl AP-fonderna sora andrakapitalkällor för att i regionerna skapa statliga basindustrier, vilka kundeutgöra storaraen i den regionala sysselsättningsexpansionen, nettotillväxteni befolkningen till andra regioner än storstädernas tätbebyggeiseoraråden, ett särskiltuppbyggnadsprograra för att lösa storstädernas brist-problera, plan- ochrailjösituation och för att råda bot på deras strukturellasysselsättningsproblera och arbetslöshet, 11. omedelbar statlig kontroU av aU kapitalutförsel frånSverige till utlandet, 1972:1822 av herrar Leuchovius (ra)och Virgin (m) vari hemställts att vid behandlingen av propositionen1972:111 skuUe besluta att klassificerades som regionalt centrum, 1972:1823 av () vari, såvitt nu var ifråga, hemställts att gränserna för stödområden utgick och utflyttningen avredan utbyggda och fungerande institutioner och ämbetsverk upphörde och attmiljonbesparingarna därav överläts till sysselsättningssökande komrauner för attskapa ny industriell verksarahet eller stöd till redan existerande sådan. 1972:1826av i Agnas m. fl. (m). 1972:1827 av ra. (ra) vari heraställtsatt i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle sora sin mening ge tUl kännaatt större krav ställdes på etablering inora stödområdet när företagenutnyttjade avsatta investeringsfondsmedel, 1972:1828 av ra. (m), 1972:1829 av m. (ra) vari hemställts att skulle besluta att den allmännaarbetsgivaravgiften ej skulle omfatta företag belägna inom det allmännastödområdet, 1972:1830 av (ra), såvitt nu var i fråga, 1972:1831 av i Gäddvik ra. (ra), 1972:1833 av herrar Schött (ra) och Krönraark (ra). Regional utveckling och hushållning med mark och vatten