prot · FV0941 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhundlingurnu leddes till en bödun uv herr tredje vicetalmunnen. Investeringsplan för kommunika-tionsverken m. m. § 1 Utgifterna på kapitalbudgeten inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 2 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar i vad avser utgifterna på kapitulbudgeten för budgetåret1972/73 inom kommunikutionsdepurtementets verksumhetsområde jämte motioner. Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. 1 propositionen 1972:1 hade Kungl.Maj:t (bUaga 8, s. 201-205 i utdrag av statsrådsprotokollet överkommunikationsärenden för ) lämnat en sammanfattanderedogörelse för kommuniku-tionsverkens investeringur, avseende postverkets,, statens järnvägars och luftfartsverkets fonder, statens vägverksförrådsfond och fond samt fonden för kanalverk. 1 detta summunhung hude behundluts dels motionen 1972:718 uv i Arrie m. (c), dels motionen 1972:1210 av herrarMagnusson i (m) och () vari hemställts att riksdagenbeslutude att anslugsrumen för kapitalbudgetminskades med 125 miHoner kronor i förhållande till Kungl. 1. att riksdagenmed avslag ä motionen 1972:1210 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört beträffande investeringsplan för kommunikationsverken m. m., 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:718. 1. beträffande minskning av medelsanvisningen av herrarLothigius (m) och Komstedt (m), som ansett att utskottet under 1 borthemställa, att med bifall till motionen 1972:1210 som sinmening guv Kungl. Maj;t till känna vad reservanternu unfört beträffandeinvesterings-plun för kommunikutionsverken m. m. Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. HerrLOTHIGIUS (m): När nu trafikutskottets betänkande nr 2behundlus, kun väl först konstuterus utt vi på de flesta punkterna är överens iutskottet trots de många motionerna. En av orsakerna tiU detta är vetskapen omunder vilka knapphetens stjärnor vi lever i ekonomiskt hänseende. Det är enorsak till att moderata samhngspartiet känner sig tvingut utt också i årföreslå ett slopande av den 10-procentiga marginal som finns utöver enföreslagen rnedelsförbmkning och som tillkommit för att genom departementen gede olika verken en större rörelsefrihet i investeringshänseende. Vi förstår väl smidigheten i en sådan princip och att detför verkschefernas del känns gott att ha den som en s. k. reserv. Befinner mansig emeUertid i ett hårt ekonomiskt läge, får man finna sig i att begränsu sigoch inte få utrymme att spela med en överpott. Jag är på det klara med att man som helhet inte kan kalladetta föi besparing, men man begränsar möjligheterna till icke ubsolutnödvändiga åtgärder. Verken tvingar sig själva att begränsa sina utgifter redaninom ramen för den föreslagna medelsförbmkningen, och då blir det, herr talmun,indirekt en besparing. Verken tvingas att leta efter möjUgheter tillbesparingar. Skulle de av olika skäl vara tvingade till en ökning, får de gåtillbaka tUl departementet och tiU och begära tUläggsanslag. Det ärett visst besvär, och det innebär att verket ånyo blir granskat av ,vUket tvingar till särskilda överväganden. Det är endast detta jag har utt här föredru,och jag yrkar med hänvisning härtill bifall till reservationen vid punkten 1. HerrGUSTAFSON i (fp): Den här reservationen har återkommit år efterår, men jag måste erkänna utt jug är gunska förvänud över utt den har kommitden här gången. fick vi nämligen ett bevis för hur angelägetdet är att ha en marginal på för den händelse det skuUe varu möjligtav konjunkturmässigu skäl utt överskrida den investeringsram somdepartementschefen ursprungligen hade tänkt sig. Dennu murginul unvändes under förru året till att ökuinvesterings-rumen för postverket, för och för statens järnvägur.Med tunke på det läge som vi då hude, med en stor urbetslöshet i lundet och dådet var sund ekonomisk politik att öka investeringarna, måste det ha varit tillstor fördel att det var möjligt att göra detta utan riksdagsbehandling. Det ärklart att man kan säga att om hade fått tUlfälle att ta ställning, såskulle man teoretiskt sett kanske ha kunnat plocka ut något annatinvesteringsområde som varit mera angeläget. Men nog är vi alla överens om uttde långa väntetider som vi hur när det gäller telefoner mycket starkt motiverarinvesteringar där. Nog har vi t. ex. alla klurt för oss att det var ett fel attstatens järnvägar under förra högkonjunkturen mäste uvvisu en del fraktavtalför utt mun inte hade tillräckligt med godsvagnar. Därför tror jag inte någon kan säga att det var fel uttregeringen hude möjlighet att ingripu snabbt. Det är inte verken som har rättatt göra såduna saker. Det är regeringen som kun ingripu. Om regeringen måst gå tillriksdugen med dettu hude det blivit en proposition, sedvunlig motionstid,behundling i utskott och därefter uvgörunde i riksdugen. Det skuUe ha blivitett dröjsmål i ett läge, då det av konjunkturmässiga skäl vur utomordentligt angelägetatt dessa investeringar kom till stånd. Nåväl, säger man, men hur bhr det omkonjunkturen förbättras och det på nytt finns anledning strama åt utgifterna?Ja, då kommer dennu marginal inte att tas i anspråk! Därför är det riktigt somherr säger att detta yrkande under normala förhållanden inte innebärnågon samhällsekonomisk besparing. Med dessa ord vUl jag, herr talman, yrka bifall tUl utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvurud. Sedunherr begärt votering upplästes och godkändes följunde voteringsproposition: Den som vUl utt kummaren bifaller trufikutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten 1 mom. 1 röstar ju, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertalet uv kummurens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning guv följunde resultat; Utskottets hemställan bifölls. Maj:t hade (s. 206-217)föreslugit riksdugen utt dels för /73 under postverkets fondunvisu i stutsrådsprotokollet ungivet investeringsunslug av ,dels bemyndigu Kungl. Muj;t utt vid postverket inrätta en dänst som byråchef iCe 2 och en tjänst som pluneringsdirektör i Ce 1, dels uppdra åt fullmäktige iriksgäldskontoret att tUlhandahällu postverket en röriig kredit uppgående tUl120 . 1 dettu summunhung hude utskottet behandlat motionen1972:1237 av m. fl. (fp, c, m) vari hemställts att riksdugenbeslutude utt pä tiUäggsstut för /72 unvisu ett unslug av 124,4midoner kronor till postverket som ersättning för icke lönsamtidningsdistribution och diligenstrafik, samt att på riksstaten för budgetåret1972/73 anvisa ett anslag av 122 miHoner kronor till summa ändamål. 1. till Posthus m.m. för /73 anvisade ett investeringsanslag av 4 i 000 000kronor, 2. bemyndigadeKungl. Muj:t utt vid postverket inrättu en tjänst som byråchef i Ce 2 och entjänst som pluneringsdirektör i Ce 1, 3. uppdrog åtfullmäktige i att tillhanduhälla postverket en rörlig kredituppgående till , 4. skuUe avslåmotionen 1972:1237. 1 en bilaga till årets statsverksproposUionuttulur kommunikationsministern att hun inte är beredd utt tillstyrku detunslug som postverket hur begärt för budgetåren 1971/72 och 1972/73 för atttäcku förlusternu för icke lönsum dUigenstrufik och frakten av tidningar. Trots de kraftiga taxehöjningarna den 1 oktober förra åretberäknas postverket detta budgetår förlora omkring 120 miHoner kronor. För uttklara likviditeten trots den här förlusten begär kommunikationsministern attpostve.rket skall få en rörUg kredit på 120 miHoner kronor i riksgäldskontoret.Med denna provisoriska åtgärd - rörelsekrediten måste väl dock omvandlas i ettanslag om allt skall gå rätt till kan mun sägu utt nödlösningen är klur /72. Men hur blir det då det kommunde /73? Jug hur svårt att förstå hur trufikutskottet kun dru uppriktlinjernu för trufikförsöijningen genom postverkets bussHnjer utun utt huden sista pusselbiten klar. Hur mycket pengar disponeras för postverketsbusslinjer 1972/73? Väger man inte olika åtgärder mot varandra? Gör man inteprioriteringar i dettu hedervärdu utskott? Mun måste väl t. ex. hu snuddut vidtrufikförsöriningen i Norrlund. I dettu område sköter postverket norr om enlinje den störstu delen av den fasta befolkningens,näringslivets och turismens behov av person- och godstransporter. Dentrafikerade våglängden utgör . Som jämförelse kan nämnas uttSJ:s helu banlängd utgör . Posten trunsporterur ocksä över 4miHoner passugerure . Det är aUtså ett mycket stort trafikområde somomfattas, och den delen lämnas utanför planeringen. På de trafiksvagu delurnu hur postverket utt redovisu enförlust på 12,2 miHoner kronor för dUigenstrufiken, och mun kun räknu med uttunderskottet inte blir mindre /73. Om inte postverket kompenseras förden här föriusten mäste det läggu om sin verksumhet på ett radikalt sätt - t.ex. gå över till lustbilstrunsporter uv post längs vägurnu och låtu det ickelönsamma godset och de icke lönsummu norrlänningarnu stå vidvägkunten och vänta förgäves. Det är nuturligtvis av stort intresse att få vetuhur det skull bli på det här området, och det beskedet borde väl ha givits nunär servicen i stort diskuteras och bestäms. Sedun hur vi tidningsdistributionen. Frågan om hurpostverkets underskott i tidningsrörelsen skall täckas gäller inte barupostverkets ekonomi utan också tidningurnus. Den berör dessutom i hög gradtidningurnas prenumeranter särskilt i glesbygdemu, där tidningsdistributionenav naturhga skäl är avsevärt kostsammare än i tätorterna. Om postverket inte erhåller det begärda driftbidraget förden icke lönsumma tidningsdistributionen, är det självfallet att det måstekräva fullt kostnadstäckunde tuxor uv tidningarna för dennu distribution. Detkommer i sistu hund utt gå ut över dem som skull ha tidningama. Tidningsdistributionen beräknas ge ett underskott på 62,7miHoner kronor för innevurande budgetår De höga kostnader som postverket såledesskulle hu utt tu ut av tidningarna skulle innebära en synnerligen hård press påderus redan mycket unsträngdu ekonomi. Tidningarna måste naturligtviskompensera sig genom utt kruftigt höju sinu priser framför allt iglesbygdernu, eftersom tidningurnus distributionskostnader där är högst. Det kan inte vara riktigt, anser jag, utt stutsmakternabidrar till en sådan utveckling. Den skulle ju också betydu utt sturku hinderreses för pressens möjligheter utt utföru sinu sumhällsuppgifter iinformutionens och opinionsbildningens tjänst, och den dänsten bör ocksåglesbygdemu få del av. Ett sådant agerande skulle dessutom rimma dåligt med detpresstöd som staten funnit angeläget att ge i olika former i andra summunhang. Jag finner det angeläget att framföra detta.Det är märkUgt att det inte har anvisats några medel för den här verksamhetenför /73 och inte heller redovisats hur driftkapitalet, som nudisponeras som en rörlig kredit, skall omvundlus tiU ett unslug eller på unnut sätttroUus in i årets budget. Med stöd uv vud jag anfört vill jag yrkabifall till motionen 1237. HerrGUSTAFSON i (fp): Trafikpolitiken får kammuren möjlighet uttdiskuteru senare under med anledning av det betänkunde som trufikutskottetkommer utt uvlämnu om den. Vud vi nu hur utt beslutu om är de unslug tillpostverket som ärupptugnu i stutsverkspropositionen. Depurtementschefen hursugt utt hun återkommer till frågun om vilku åtgärder som behövs för att få enbalans i postverkets ekonomi, och när detta förslag kommer frän Kungl. Muj:tfår riksdugen tillfälle utt tu ställning tUl det. Jag vUl med anledning av vad här sadeunderstryka att några inskränkningar i postverkets verksamhet inte finnsangivna i det här betänkandet. Jug yrkur bifuU till utskottets hemställan. Överläggningen vur härmed slutud. 6 protokoll 1972. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1237, och förklarades den förra propositionen vurumed övervägunde ja besvarad. I anslutning till denna punkt skull jug tuupp en detuH. I motionen 1199, som hur väckts uv m. fl., huryrkuts att riksdugen skall begäru hos Kungl. Muj:t utt postnummer skull införusi telefonkatalogen för varje abonnent. Dettu kruv hur ett enhälligt utskottuvslugit bl. u. därför utt det skulle stäUu sig ytterligt kostsumt och varaadministrativt mycket besvärligt med nuvarande arbetsmtiner. Ätt jaghar begärt ordet i anslutning till den här motionen beror på att det sedan ettantal år på de första sidomu i telefonkatalogen funnits uppgifter ornpostnummer för de i telefonkatalogen upptagna post-udressernu. IDet hur, tyckerjag, varit mycket värdefullt att hu dessu uppgifter i telefonkutulogen. Mun huroftu unvänt telefonkutulogen som ett udressregister, och det vore bru utt isummu bok kunna få uppgifter även om postnummer. I de telekataloger som hällerpå att tryckas finns inte dessa uppgifter med av kostnadsskäl. Är 1971 kostade införandet av dessu uppgifter 513 000kronor, vUket motsvuras av ett genomsnUtligt pris per sida på . Attkostnadernu är så högu betingus av att i detta summunhung låterpostverket betulu unnonspris. Det kun alltså synas vara mycket - . Menjug hur i dug från Ännons-Kruntz infordrut uppgifter om prisernu för enunnonssida i årets telefonkutulog. I Stockholmsdelen kostar den ,i Göteborgsdeien och i Malmödelen . Ystud ochGotlund klurur sig undun med , medun mun i övrigu områden i lundetfär betulu för en helsidesunnons i telefonkutulogen. Så mycketpengur kun nuturligtvis inte postverket unslå för att få dessa uppgifterinförda i telefonkatalogen. Det rör sig om sammanlagt 95 sidor itelefonkatalogerna. Men på dessa sidor finns det en hel del reklam, så det ärtotult 88 sidor som det här gäller. kun alltså inte kluru dessu 88sidor, trots utt postverket gärnu skulle viHu ha den här infoimationen itelefonkatalogen. Jag tycker att det är beklagligt att måste taut annonspris av postverket för dettu. Jug kan inte finna någon anledning attta ut högre kostnader än de verkligu kostnudernu för . I grundlugen,herr tulmun, finns det fortfurunde nägon formulering om att myndigheterna skallräcka varundru handen, och jug tycker utt skulle hu räckt postverkethunden i den här frågun. I dug är det fuktiskt av allupostförsändelser som hur postnummer. Det uppges utt det är mycket få blundbefolkningen som vet att postnumren återfinns i telefonkatalogen, och det ärju beklugligt; det beror väl på dålig marknadsföring. Att den här informutionen försvinner ur telefonkutulogentycker jag är synd, och det tycker jag naturligtvis specieUt därför att jagvarit en av dem som sett tUl att den kommit in dän i (fp): Får jag först säga att jag personligen harstora sympatier för de synpunkter som här framfört. Men jag harbegärt ordet för att understryka en sak som utskottet framhåUer, och det ärdetta att utskottet utgår från att frågun om att föra in postnumret i adressenvid varje telefonabonnents numn omprövas vid en framtida övergång tilldatasystem. Anledningen tUl att utskottet har avstyrkt motionen är utt vi fickupplysningar om att med det system som man har skulleen sådan här omläggning vara mycket besväriig och kosta en hel del pengar. Men jag vill säga i själva sakfrågan, att postnumret ärden mest VäsentHga delen av en adress. Postnumret säger mera än adressorten,därför att det finns flera postnummer på en och samma adressort. Postnumret äraUtså på det sättet en bättre anvisare om var en människu bor än adressorten,som ju i princip helt skuUe kunna uteslutas, om vi tänkte riktigt rutioneUt. Omdärför telefonkatalogen skall uppta adressen på vade abonnent ärdet ju naturiigt att man härmed den väsentligaste delen av adressen. Jag tror att det finns stora sympatier för denna tanke iutskottet, men det är upplysningarna om de kostnader som skulle uppstå med detmanuella system man använder som har gjort att utskottetavstyrkt motionen. Jag beratt få yrku bifull tUl utskottets hemställun. HerrBÖRJESSON i Fulköping (c): Bara några ord i anslutning tUl punkten 3 itrafikutskottets betänkande nr 2 som vi nu behandlar Jag har tillsammans med förste vice talman en motion, nr 522, där vi hemställer att riksdugen hos Kungl. Maj:tanhåller om en utredning om övergång till en för hela landet enhetligtelefontaxa. 1 vår motion hur vi pekut på önskvärdheten, inte minst urrättvisesynpunkt, av utt telefontuxun utformas på ett sådant sätt utt hänsynicke skull tugus tUl var vederbörunde abonnent bor i lundet. Telefontuxun börutformus på liknunde sätt som gäUer beträffande brevportot. Tiden bör nu vara inne, med hänsynstagande till bl. a.telenätets utbyggnad, att införu en enhetstuxu för helu landet. Denna kundelämpligen utformus så utt en perioduvgift inregistreras för var tredje minutoavsett om samtalet sker inom riktnummerområdet eller ej. Genom en sådantaxeändring skulle en utjämning av teletaxorna komma tUl stånd i syfte attskapa större rättvisa mellan olika abonnenter. Utskottet har icke tagit ställning tillfrågan om en s. k. enhetlig telefontaxa, med hänsyn till atttelefontaxeutredningens förslag är under remissbehandling. Utredningens förslaghur ännu ej prövats av televerketsstyrelse, men när så skett kommer det att underställas Kungl. Maj:t för.slutligt avgörande. Under sådana förhållanden anser sig utskottet ej ba skälatt ta ställning till själva sakfrågan. Jag har fuU förståelse för utskottets ståndpunkt och hardärför inget att erinra. Jag viU understryka vad utskottet anfört om detangelägna i att de sålunda framlagda förslagen genomförs samt att detfortsatta Utredningsarbetet fuUföHs i enlighet med tidigare gjorduuttalande rörande behovet av en utjämning av teletaxomu. Jug hur inget yrkunde. Herrförste vice tulmannen (): Tekniken inom teleområdet har gått mycketsnabbt framåt, och när det gäller automatiseringen hur vi inom vårt lund nästunhelt och hållet klurut av den. Det förvånunde är emellertid utt taxesättningeninte alls har följt med den tekniska utvecklingen. Telefontaxorna baserasalltjämt delvis på ett gummult system, då det fordrudes gunsku omfuttundemanuella insatser för att förmedla samtalen. Sådana insatser görs inte numera. Omman frågar en tekniker på detta område om det är någon större skiUnad på samtalsom utväxlas t. ex. inom och samtal mellan och , får mantUl svar att skillnaden ligger endast i kabelkostnaden. I övrigt finns detegentligen inga skillnader. Om man då vet att kabelkostnaden är ytterst ringa,så kommer matn ju fram tUl att det egentligen borde vara enhetligatelefontaxor. Det har också gjorts andra tekniska framsteg påteleområdet. Med de tidigare koaxialkablarna kunde man exempelvis expediera ettpar tusen samtal , men numera kan man ta tiotusen samtal på sammakabel utan några större anordningar. Kostnaderna för kablarna har sålundablivit mycket lägre. Jag kan inte säga säkert, men det är möjligt attkostnadsskUlnaden inte är mycket större än för ett brev som skall befordraslängre eller kortare sträcku. Och skulle konsekvensen vara att allatelefonsamtal skall kosta lika mycket, eftersom man ju bör utgå från den reeUakostnaden. har emellertid utskottet inte direkt tagit ställningtill taxefrägan utan hänvisar tUl telefontuxeutredning, som mun sägerhur långtgående förslug till regional utjämning. Det är ju bra. Men vi harmotionerat i dettu ämne åtskUliga år, och varje gång har det sagts utt dettu ärett omfuttunde arbete; därför har också frågan uppskjutits gång på gång, och vidras alUjämt med dessa konstiga telefontaxor, som är baserade på ett gammaltsystem. När utskottet refererar till nämnda utredning sägerutskottet emellertid någonting som jag har reagerat mot. Det står ibetänkandet att det bedöms som orealistiskt utt räkna med exukt sammakostnader. Ja, om man tolkar uttrycket exakt mycket hårt, så kan man kanskehållu med om det, men i stort sett är ju kostnaden egentligen densamma oavsettvar man ringer ;inom landet, och då kun jag inte beteckna det som något annatän en sorts tröghet eUer konservatism att man inte låter tuxesättningen föHumed i den tekniska utvecklingen. Jug hoppus verkligen utt mun ser litet merumodernt på dennu frågu och följer med tekniken när tuxornu skull fustställus. Jug hur för dugen inget yrkunde. HerrHOVHÄMMAR(m): Jug vill här unknytu tUl vud som sägs imotionen 1199, som har väckts från företagarhåU representerunde tre olUcupurtier här i . Motionärema önskur där utt postnummer till vurjeubonnent snurust införs i telefonkutulogen. För mångu människor hur telefonkutulogen i dug blivit enudress-kulender, och i en sådun kulender vUl mun ju finna så mångu fuUständigaoch exakta uppgifter som möjligt. Eftersom postnummer numera är obligatoriskaoch då ganska hårda bestämmelser finns om att man skaU använda sig av sådananummer har vi ansett det vara viktigt - och det har också från många håU framförtsönskemål härom att postnummer skaU medtagas i telefonkatalogen. Jag tycker ocksä att utskottet har behandlat denna frågaganska positivt, även om utskottet har yrkat avslag på motionen, och jag villtacka herrar och i för de inlägg som de här gjortoch som vittnade om en positiv tolkning uv motionens innehåll. Detta innebärväl, att när en övergång tiU data blir uktuell - och det händer ju nu mycket pådataområdet - kommer hela denna fråga utt omprövus. Jug tuckur för utskottetspositivu skrivning. Jag har inget direkt yrkande att ställa. i (fp): Med anledning av vad som här har unförtsbeträffande önskemålen om en enhetUg teletuxu för hela lundet vill jug sägunågru ord. Det finns motioner på denna punkt från olika partienFrågan hur ju också vurit mycket brännande. Det sägs nu utt motionernuåterkommer är , och mun tycker liksom utt ingenting händer. Jug vill dåunderstryku vud utskottet säger, nämligen för det förstu utt redunhur fattut beslut om taxelättnuder för telefonsumtal med centralort i egetkommunblock, och de genomförs nu successivt. För det andra finns ett förslagfrån telefontuxeutredningen som säger utt den högsta uvståndsklussen skuU slopas.Det innebär fuktiskt utt ambitionerna att få till stånd "ett mndureSverige" pruktiskt tuget uppfylls muximiav-ståndet, där den högstaavgiften utgår, är enligt dettu förslug inte större än vad är brett;ringer man längre avstånd än är brett utgår ingen högre tuxu för det.Dettu telefontuxeutredningens förslug, som är föremål för prövning, innebärett gunsku stort steg frumåt. Men vi skall inte inbilla oss utt det går attgenomföru dettu utun kostnader. Dels blir det investeringskostnader, dels måsteman räkna med ökade taxekostnader på de kortare avstånden, om man skaUåstudkommu en utjämning. Här har inte ställts något yrkande, och utskottet har juockså vurit mycket positivt tiU tanken på en mer enhetlig teletaxa. Jag villäven på denna punkt yrka bifall till utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Maj:t hade (s. 236-261)föreslagit att dels för /73 under statens jämvägarsfond anvisa i statsrådsprotokollet angivet investeringsanslag av 342 200 000kronor, dels uppdra åt fullmäktige i utt för beredunde uvytteriigure rörelsemedel åt stutens järnvägur tUlhunduhållu verket en frän till ökud röriig kredit, dels bemyndiguKungl. Muj:t utt i enlighet med vud depurtementschefen förordat i statsrädsprotokoUetinrätta dänster på löneplun C vid stutens järnvägur. I dettu sammanhang hude utskottet behundlut dels motionen1972:84 uv i (m), dels motionen 1972:87 uv m. fl. (fp, s, c,m), dels motionen 1972:197 av herrHermunsson m. fl. (vpk), såvitt nu vur i frågu, dels motionen 1972:1190 av i Ulfsbyn (c), dels motionen 1972:1200 av herrHovhammur m, fl, (m, c, fp) vuri yrkats att hos Kungl, Maj:t skulleanhålla att åtgärder vidtogs, så att en tågfärieförbindelse mellun Ystud ochSwinoujscie med det snaraste kunde upprättas, dels motionen 1972:1206 av herrLarsson i m, fl, (c, m) vari hemställts att som sin mening gavKungl. Maj:t tiU känna att fömtsättningar borde skapas för en tågfärja mellanSwinoujscie och Ystud,