prot · FV0972 · 1972-12-31 00:00:00 — Anslag på tilläggsstat för att skulle avslå molionen 1972:934, i vad avsåganslag liU på tiUäggsstat för innevarande budgetår. Reservation hade avgivils av herrarWirmark (fp), i (c). (), () och UUsten(fp), vilka ansett att utskottet bort hemställa, atl , med bifall lill motionen 1972:934,beslutade att på tUläggsstal för innevarande budgetår anslå 100 000 000 kronortill samt som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört om biståndets inriktning. Jag yrkar bifall till den reservation som är fogad vidutskollets betänkande. Med hänvisning lill vad som anförtsav utskottets ordförande vid behandlingen av föregående betänkande,utrikesutskottets betänkande nr 6, ber jag att få yrka bifaU till utskottetshemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara. med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wirmark begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaUer utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrWirmark m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: En internationell konvention angående ekocid § 3Föredrogs ulrikesutskottels belänkande nr 8 i anledning av motion omdiplomatiskt erkännande av . Utskottets hemställan bifölls. § 4 En internationell konvention angående ekocid Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 5 i anledning av motioner om en internationell konvention angåendeekocid. (vpk): Just nu är det folkmordet, inte miljömordel, som står iförgrunden. Det är med smärta och ångest man söker föreställa sig vad somhänder i verkligheten bakom de statistiska uppgifterna i krigskommunikéernafrån . Befrielsestyrkomas offensiv har pågått , sedanen dryg månad, och USA.s nykoloniala armé och regim slås överaUt sönder ochsamman. När de amerikanska rådgivarna hunnit sätta sig i säkerhet kommer och sjunde flotta och söker utplåna vad som kan finnas kvar av byaroch städer. I gårdagens Internationa] publiceradesavsnitt av den kommuniké som redogjorde för händelserna : "USA-bombplan av typ gjorde sina häftigasteraider under hela kriget, täckte utkanterna av Quang Tri med mer än ett dussinbombningar och fällde 500 lon sprängämnen på 'nordvietnamesiska' ställningar. Andra vågor av :or slog till nära för i följd och bombade ställningar nordost om huvudstaden. Amerikanska krigsfartyg vid både den nordvietnamesiska ochden sydvielnamesiska kusten besköt misstänkta mål, sade talesmän för . Hangarfartyget anslöt sig tUl armadan och ökade därmed antalethangarfartyg till fem på uppdrag i krigszonen. Ett sjätte hangarfartygrapporterades vara på väg." Vad betyder Quang Tris utkanter och s. k. ställningar nordost om ? Jo, det betyder att bombmattorna läggs över stadsomräden som ärutomordentligt tätbefolkade i normala fall och som är dubbelt tätbefolkadegenom strömmen av människor som söker sig till städerna i tron att där är debättre skyddade mot bombangrepp. Delta sker i , i ett land som USAofficiellt försvarar och inle angriper. Vår motion gällde de mer bestående verkningarna avangreppskriget i . Vi hade en motion med samma innebörd ochmed krav på att den skulle ta initiativ för att fä tillstånd en internationell konvention mot ekocid, mot miljömord. Motionen förraåret blev positivt behandlad i utrikesutskottet, även om den blev avslagen. Iår har den aktuella motionen bUvit behandlad enbart positivt, och jag kasserarin detta betänkande från utrikesutskottet såsom mycket positivt. Vi nämnde i motionen den teknik som används för allförstöra miljön. Särskilt förödande har den strategiska bombningen med plan avtypen Ett typiskt B-52-förband omfattar sju plan, som"mättnads-bombar" ett område på 0,8 x , dvs. Dessa strategiska bombningar dygnet om från mycket hög höjd ärområdesbombningar, inte målbombningar, och syftar Uksom en stor del av de s.k, taktiska bombningarna tUl att omintetgöra mänskligt liv i och försvåraeller omöjUggöra mänskligt Uv i dessa områden i fortsättningen. Vi pekade också på andra förstörelsemetoder, bl, a,detbuUdozer-pro-gram som började i liten skala 1965 och som fått aUt störreomfattning. Där används numera huvudsakUgen större traktorer av typ D-9, somväger , därför att som en citerad kompanichef uttryckte det "stora träd, och mer i diameter, tog musten ur ",som användes tidigare, "och några träd måsle man låta stå kvar". Det finns enUgt de rapporter vi hade när motionen skrevsfem traktorkompanier med 30 traktorer i varje. Där de gått fram finns inte ettspår kvar av byarna eller av det traditionella landskapet i övrigt, I den tidigare motionen redogjorde vi också för denkemiska krigföringen som förstört sannolikt för oöverskådlig framtid storadelar av växtligheten i , Den allvarligaste skadan är kanske skadanpå mangroveskogarna vid kusten och vid flodmynningarna, som Utgör vad mankallar en ekologisk nisch för skaldjur och fiskar och som betyder enormt mycketnär det gäller att skydda kusten mot havet. Dessa mangroveskogar, som haftmånga på sig för att växa och erövra mark från havet, har förstörtsmed ganska enkla kemiska medel. efter det att vissa av dem harbUvit förstörda slår de fortfarande helt döda, och man vet inle hur många åreller decennier det kan ta för nya skogar att börja växa. Vi syftar som sagt tUl en internationell konvention motmUjömord, mot denna destruktion av ekosystem i stor skala. Utskottet har funnitatt man kanske i första hand bör syfta tUl att få punktförbud mot allabeståndsdelar som ingår i mUjömordet, och detta är kanske så långt man kankomma för tillfället. Jag har alltså intet annat yrkande än om bifall tUlutskottets hemstäUan, En internationell konvention angående ekocid Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrWIRMARK (fp): Vi vet atl svåra miljöskador åstadkommes under krig.Del aktuella exemplet är krigföring i , som intebara strider mot det Geneveprotokoll uttalade förbudet motbiologiska och kemiska stridsmedel utan även inrymmer massbombningar av en artsom förstör hela landskap, förmodligen för överskådUg tid framöver. Dedesperata massbombningar som äger rum riktas inte bara mot militära mål utanslår direkt mot civilbefolkning. Detta gäller också andra stridsmetoder ochvapen. , herr talman, är ett exempel på atl insatsermåste göras för att skapa respekt för existerande förbud och på vikten av etlintensifierat arbete på en vidare utveckling av förbudsreglerna, I en partimotion från Uberalt håU har vi krävt ett förbud mot 6 Riksdagensprotokoll 1972. En internationell konvention angående ekocid mUjömord isamband med krigföring. Det är sant alt begreppet ekocid eller miljömord inteär lätt att definiera i entydiga och koncisa juridiska termer. Därför anslutervi oss till utrikesutskottets tanke, atl syftet med molionen i första hand börfrämjas genom konkret utformade punktförbud på olika områden. Men här återstår en rad insatser att göra, såsom utskottetkonstaterar. Det gäller att arbeta fram och få accepterad den planerade konventionenmot utveckling, tillverkning och lagring av kemiska stridsmedel. Det sker vidnedrustningskonferensen, och vi hoppas i det sammanhanget att de svenskainsatserna skall bidra tUl att få den konventionen förverkligad och antagen. Detsamma gäller strävandena att få tUl stånd förbud motterror- och zonbombningar och mot användning av sådana vapen och stridsmetodersom direkt riktar sig mot civUbefoUcningen. Här gäUer det också all skaparegler för tiUämpningen av förbuden, hur överträdelser skall kunna beivras ochvilka åtgärder som då kan vidtas. Det finns alltså mycket som vi kan göra genom punklförbudoch punktinsatser. Men skulle det visa sig att arbetet på de här frågorna bådevid nedrustningskonferensen och vid de experlkonferenser som Röda korskommitténordnar inte leder lill positivt resultat, finner vi del både motiverat ochangeläget atl överväger att aktuaUsera tanken på en aUmän konventionmot miljömord. Den tanken är också inkluderad i utskottets skrivnmg. Det kan visa sig vara etl värde i sig atlframföra tanken på en allmän konvention mot miljömord för att få en debatt tillstånd, även om utsikterna att få fram en sådan konvention kan te sig små.Man kan också tänka sig den formen, att konventioner om förbud på olikadelområden samordnas i en enda övergripande allmän konvention molmUjömord. Ty vad del gäller, herr talman, är både att skapa internationellarättsregler på detta område och atl skapa opinion en tillräckligt kraftigopinion för tanken att man inte ens i krig har rätt att medvetet och på långsikt skada och förstöra människans levande omgivning, "den mUjö", föratt citera vår motion, "som inle är en enda generations eller ett endalands egendom". Därför bör driva på i dessa frågor. Med de här orden vUl jag yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet nr 5. HerrMÖLLER i (s): utlåtande nr 5 och de tvåmotioner, av och , som behandlas däri berör företeelsersom i samband med upprört stora delar av opinionen i världen. Delgäller kemiska krigföring med växtbekämpningsmedel o.d, som förstörväxtlighet och har djupgående verkningar på ekologin. Det gäller också flyg-och terrorbombning mot civilbefolkningen, liksom bulldozer-program förnedmejning av skogar, användning av superbomber samt tvångsförflyttning avcivilbefolkning för alt åstadkomma zoner för fri eldgivning, Alla dessaformer för krigföring är ovanUgl upprörande genom atl de drabbarcivilbefolkningen och dess levnadsförutsättningar. och uttalade atthuvuddelen av de stridsmedel och metoder som avses med begreppet"ekocid" eUer "miljömord" två språkUga nyskapelser pådetta område - kunde anses vara täckta av internationella förbud. Jag erinrar idet här sammanhanget om GentveprotokoUet av 1925 som förbjuder användande ikrig av kvävande, giftiga eUer liknande gaser och bakteriologisk krigföring, breddas debatten i den huvudfråga som det handlar om,och utrikesutskottet omfattar nu samma mening som . Denna vår mening,nämUgen att det existerar ett täckande förbud, har understrukits bl, a, genomen på svenskt initiativ antagen resolution i FN:sgeneralför-samUng 1969, Medstöd av denna, som antogs med en överväldigande majoritet av FN;smedlemsstater, kan hävdas att förbud existerar mot användning i krig av aUa formerav biologiska och kemiska stridsmedel, däribland även användning i krig avväxtbekämpningsmedel och tårgas. Men den tolkningen är omstridd och accepteras tills vidarepå officiellt håll inte av den stat som främst här berörs, nämUgen Amerikasförenta stater. President har aktualiserat ett förslag att kongressenskulle ratificera Geneveprotokoll men göra en reservation förväxtbekämpningsmedel och tårgas. Det är givetvis utomordentligt viktigt att vi kan få enentydig och universell tolkning av protokoUet och innebörden av däristipulerade förbud. Man kan väl säga att har också på amerikanskthåU visats en ökad förståelse för den rättsliga position och fleraandra länder i detta avseende intar. En framstående vetenskapsman, professorBaxter vid , har i en artikel skrivit att han antar att omGeneveprotokoUet skulle komma under Haagdomslolens prövning för tolkning skulledomstolen sannolikt uttala alt protokollet är fullständigt och täcker aUa kemiskaoch biologiska stridsmedel, deltar aktivt i arbetet på att utveckla folkrätteni dessa frågor, för att precisera dess innebörd och vidga förbudsreglerna. Somherr Wirmark underströk och som även utskottet uttalar återstår mycket attgöra härvidlag för att få en enhetlig tolkning av bestämmelserna och utformasanktionsbestämmelser om brott mot dessa förbud. Jag kan nämna att just pågår en ny konferens medInternationella rödakorskommittén i Genfeve, som tUlsammans med nedrustningskonferenseni är det organ där dessa frågor främst behandlas. Konferensen utgör enfortsättning på ett arbete som tidigare inletts och kommer där att genya konkreta bidrag till arbetet. Troligen under morgondagen kommer den svenskedelegaten att hålla etl tal som utförligt behandlar dessa frågor och som gerbidrag till en vidare utveckling av folkrätten och krigets lagar. Jag har hafttUlfälle att läsa det tal som skall håUas, och jag tror mig kunna fömtsäga attnär referaten bUr kända kommer reaktionen hos svensk opinion atl blipositiv och uppskattande. Talet i Gen&ve kan ses som en fortsättning på ochUtveckUng av de tankegångar som framförs i utrikesutskottets betänkande nr 5. Det råder inga delade meningar om syftet i dessa sakfrågori utrikesutskottet och, som jag antar, heller inte i . En internationell konvention angående ekocid En internationell konvention angående ekocid vissolikhet i bedömningen av vad som är den bästa metodiken för att främja syftena.Utskottet har ansett att detta sker bäst genom alt man fortsätter arbetet medatt söka få tUl stånd konkret utformade punktförbud på olika områden och genomatt man utarbetar sanktionsregler för tillämpning av de befintliga förbuden.Det gäller också arbetet på en konvention mot utveckling, tillverkning ochlagring av kemiska stridsmedel. Om dessa strävanden skulle visa sig inte ledatill resultat bör man, som utskottet säger, "kunna överväga attaktualisera en allmän konvention eller andra lämpliga och realistiska former avinitiativ". Den linjen är konsekvent med tanke på att vi hävdar altetl täckande förbud existerar genom befintliga konventioner och FN-dokument,Vidare är den säkert också den mest praktiska arbetsmetoden just . Att inuvarande internationeUa läge gå fram och söka aktualisera en allmän konventionmot s, k, miljömord skulle troUgen visa sig mindre effektivt av flera skäl ochkunna leda fill en ofruktbar polemik mer än till en konstruktiv debatt. Men detalternativet håUs fram för atl, om inte annat, vid behov kunna aktualiseras ien framtid. Detta gäller främst en fråga om metodik, inte omangelägenheten i de sakfrågor motionärerna tagit upp och som regeringen, inteminst genom insatser, länge och aktivt arbetat på för alt bidratill internationella lösningar. Man kan alltså se ulrikesutskottels betänkande övermotionerna som en manifestation av enigheten i sakfrågorna i dessa förkrigföringens och folkrättens utveckling utomordentUgt angelägna frågor. Jag yrkarbifall till utrikesutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Föredrogs finansutskottets betänkanden; Nr 21 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1972:85angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för /72 ivad avser verksamhetsområde Nr 22 i anledning av framställning från fullmäktige iriksbanken angående ändring i bankoreglementel Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt, § 6Föredrogs finansutskottets betänkande nr 23 i anledning av Kungl, Maj:ls ipropositionen 1972:1 gjorda framställning om anslag till skatteuljämningsbidragtUl kommunerna m, m, och Kungl, Maj:ts i proposition 1972:60 angåendeskatlebortfallsbidrag till kommuner m, fl, i anledning av skaltereformjämte vissa motioner. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun 1 denna punkt behandlades motionen1972:75 av m, fl, (vpk) vari hemställts 1, att riksdagensom sin mening gav Kungl, Maj:t till känna vad som i motionen anförts rörandebehovet av en ändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun för beaktande iden tUlsatla utredningen, 2, atl riksdagenför sin del uttalade sig för dels atl kommunerna befriades från den allmännaarbetsgivaravgiften fr, o, m, , dels elt statligt grundbidrag tUl kommunerna för utgivandeav kommunala bostadsliUägg med ett belopp av perpensions-berättigad, som uppfyllde villkoren för erhåUandet av sådana tillägg, dels alt hos regeringen hemställa om statens övertagandeav personalkostnaderna för barnstugeverksamhelen fr, o, m, , Kostnads-födelningen mellan stat och kommun motionen 1972:296 av , fl, (fp, c, m) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t begärde attmolionen överlämnades för beaktande tiU den utredning som tillsatts för översynav kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna, motionen 1972:297 av , fl, (fp, m) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t begärde altmotionen för beaktande överlämnades tiU den utredning som tillsatts föröversyn av kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna, motionen 1972:298 av , fl, (fp, m) vari hemställts atl hos Kungl, Maj:t begärde attmotionen för beaktande överlämnades till den utredning som lUlsalls föröversyn av kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna, motionen 1972:401 av m,fl, (fp) vari, såvitt nu var i fråga, hemstäUts att begärde attmolionen, i vad den avsåg mer rationella och besparingsvänliga former förstatsbidrag tiU landsting och primärkommuner, av Kungl, Maj:t överlämnades tUl dennyligen tillsatta utredningen om kostnadsfördelningen mellan stat och kommuner, motionen 1972:403 av iÖskevik m, fl, (c) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t skulleanhålla 1, omtilläggsdirektiv tiU utredningen om kommunernas ekonomi, syftande till förslagom att primärkommuner och landsting fick fuU kompensation för inbetald allmänarbetsgivaravgift beträffande löneanställda inom socialvård samt hälso- ochsjukvård, 2, att denna fråga av utredningenbehandlades med förtur. motionen 1972:625 av m, fl, (c) varihemställts atl tillkännagav för Kungl, Maj;t som sin mening vad somanförts i motionen om uppgifter och inriktning för den kommunalekonomiskautredningens arbete. Kostnadsfördelningenmellan stat och kommun alt hos Kungl, Maj;l skulle anhålla attmotionerna 1972:75, 296, 297, 298, 403, 625 och 401, den sistnämnda såvitt nuvar i fråga, överlämnades tiU kommunalekonomiska utredningen. i (vpk): diskussioner rörande ändradkostnadsfördelning mellan stat och kommun beslöt atl hosregeringen begära en utredning, Förhalningen av frågan föranledde att ånyo begära, som det helte, "en skyndsam parlamentariskutredning rörande kommunernas ekonomiska situation, varvid frågan omkostnadsfördelningen mellan stat och kommun beaktas". Den nuvarande ordningen beträffande finansieringen av dekommunala bostadstilläggen ansågs utgöra ett exempel på nödvändigheten av altsnabbt utreda kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. beslutadeockså att som sin mening ge till känna vad som hade anförts beträffandestatligt gmndbelopp i del kommunala bostadstUlägget, Direktiven tUl den sedermera tUlsatta utredningen omkommunernas ekonomi, av finansministern betecknad som "kommitté",förefaller mera handla om en begränsning av den kommunala servicen ochavgiftsfinansiering av densamma än om ändrad kostnadsfördelning.Vänsterpartiet kommunisterna har därför i motion nr 75 föreslagit alt riksdagenånyo som sin mening ger tUl känna att behovet av en ändrad kostnadsfördelningmellan stat och kommun beaktas i den tillsatta utredningen. har i skrivelse tUl regeringenförra hösten anfört att en utredning av hela kostnadsfördelningsproblemet intefår utgöra hinder för en omedelbar höjning av statsbidragsnivån för vissaverksamheter, där ett ökat statligt kostnadsengagemenag är särskilt motiverat.Barntillsynen, väghåUningen samt bostadstillägg till pensionärer ochbarnfamUjer anförs av som exempel på sådana områden, I motionen 75 har vi också anfört alt i avvaktan påutredningsresultatet borde åtgärder vidtas redan nu på vissa områden. Vi harliksom menat att ett statligt gmndbidrag till pensionärernasbostadslUlägg är en angelägen åtgärd. Därför har vi i motionen föreslagit attriksdagen uttalar sig för ett sådant bidrag. Låt mig erinra om att just denna fråga blev föremål försärskild markering i fjolårets beslut här i , och det är därför minstsagt anmärkningsvärt atl de ledamöter av finansutskottet, som då stod somundertecknare av den reservation som även vann kammarens bifall, nu harsprungit ifrån linjen om särskUda åtgärder på detta område. Man har alltså frånde borgerliga partierna nu accepterat utskottsskrivningen att dessa frågortorde rymmas inom ramen för den kommunalekonomiska utredningens arbele. Detkunde vara intressant att höra motiven för denna helomvändning, och jag vUlgärna fråga om anledningen. Vi har i vpk-motionen föreslagit att ullalar sigför dels att kommunerna befrias från den allmänna arbetsgivaravgiften, dels attstaten övertar personalkostnaderna för barnstugeverksamhelen. Utöver att de härberörda frågorna är angelägna och för kommunerna betungan- de är deockså administrativt enkla att lösa oberoende av den mera omfattandeutredningen. har gjort det lätt för sig genom att föreslå attsamtliga motioner skickas över tiU kommunalekonomiska utredningen. Vissa av deväckta motionerna har den utformningen att detta kan vara riktigt, men imotionen 75 föreslås uttalanden från i fråga om konkreta åtgärderutan att invänta utredningsresultaten. Att översända den motionen utan ställningstagandetill vad som föreslås i densamma kan inte anses vara tiUräckligt. inställning möjligen också att man helt bortser från desynpunkter framfört i sin skrivelse rörande omedelbaraåtgärder på vissa områden utan att invänta den totala utredningen? Vpk-motionen innebär att man skulle prioritera någraangelägna områden, där åtgärder för en annan kostnadsfördelning bör kunnaåstadkommas utan tidsödande utredning om hela kostnadsfördelningsproblemet, ochsåvitt jag kan förstå var det också del saken gällde närbostadstilläggen gjordes tUl föremål för ett särskilt beslut. Del ärnaturligtvis etl framsteg om enskilda frågor kan lösas i avvaktan påutredningens resultat. Med hänsyn lUl utformningen av direktiven för utredningenom kommunernas ekonomi och nödvändigheten av ändrad kostnadsfördelning mellanstat och kommun samt behovet av att kommunerna befrias från den allmännaarbetsgivaravgiften och alt särskilda åtgärder vidtas i fråga om de kommunalabostadstiUäggen och bamstugeverksamhelen har motionärerna ansett delsynnerligen motiverat med ett uttalande från , och jag ber, herrtalman, att få yrka bifall till motionen 75. Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun HerrNORRBY i (c): I finansutskottels betänkande nr 23 punkten 1har utskottet behandlat motionen 627, vari vi motionärer hemställt att allakommuner mom som fillhör allmänna stödområdet överföres tUlskattekraftsområde 2. Det är ingen ny fråga som vi har aktualiserat. Redan år1965, när beslutet togs i , fanns förslag om att ,och skuUe inplaceras i elt högre skattekraflsområde,nämUgen skattekraflsområde 2. Kamrarna kom här tUl skiljaktiga beslut, menefter sammanjämkning beslutade att överföra delar av länen tillområde 2. Som skäl för detta anförde statsutskottet att de delar av länen somhade en mera utpräglad karaktär av glesbygd och där befolkningsutvecklingen varsärskUt ogynnsam borde överföras till skattekraflsområde 2 och kommuner ochförsamlingar tillförsäkras av medelskattekraften i riket. Härigenom skulle kommuner, som i dessa län på grund avbelägenhet, ytbeskaffenhet och befolkningsutveckUng hade särskUda svårigheter iekonomiskt hänseende att kämpa mot, kunna tillgodoses på ett effektivare sättän enligt det förslag utskottet framlagt i sitt tidigare utlåtande. Utskottetvar dock medvetet om atl man även med denna justering av gränsen mellanskatlekraftsområdena 1 och 2 kanske inte beträffande alla kommuner nådde ensådan utjämning av skattetrycket som kunde anses önskvärd. Men utskotteterinrade om alt Kungl. Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun omskatteuljämningsbidrag hade befogenhet att förordna om avvikelse frånindelningen i skattekraflsområden och dessutom möjlighet att tUldela kommunerextra skatleutjämnmgsbidrag i syfte att undanröja obilligaskatletrycksskUlnader som inte avhjälptes av bidragen vid brist på skattekraftoch vid hög utdebitering. Vi säger i vår motion, att sedan detta beslut fattades hartiden visat att gränsen för skattekraftsområde 2 borde dras längre söderut ochkanske omfatta hela .