prot · FV0932 · 1972-12-31 00:00:00 — betänkandetnr 1 punkten 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 156 Nej - 149 7 protokoll 1972. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föHande resultat: Ja - 157Nej - 150 Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkrung verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 150 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 5 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl, i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 156 Nej - 150 ProposUioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäHan,dels reservationen av m, fl, i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalHt reservationen av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156Nej - 149 7* protokoll 1972. Nr 32 Punkten 8 den Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan, dels 1 mars1972 reservationen av m,fl, i motsvarande del, och förklarades - den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som viH att kammaren bifaUer finansutskottets hemstäUan i betänkandetnr 1 punkten 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrLöfgren m, fl, i Vid omröstnmg genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 Nej - 150 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl, i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkundetnr 1 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 Nej - 151 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten 10 röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrLöfgren m. fl. i 180 motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja - 156Nej - 151 Återinförande av allmän prisreglering § 2 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden anordnas arbetsplenu onsdugenden och . Inget av dessasammunträden kommer utt fortsättus . Bordläggningsplena hållesplanenHgt och fredagen den 10 murs . § 3 Återinförande av allmän prisreglering Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 6 i anledning av motion Om återinförande av aUmän prisreglering. 1 detta betänkande hade behandlatsmotionen 1972:96 av m. (vpk), vari yrkats att iskrivelse till regeringen skulle hemställa 1. att lagen omaUmän prisreglering skyndsamt åter sattes i kraft med priserna av den 31december 1971 som stoppriser, 2. att ytterststor restriktivitet visades vid beviljande av dispenser från denna lag, 3. att existerandelagar och institutioner användes med full effektivitet mot överpriser och smygprishöjningarbl. a. genom kvalitetsförsäm-rmgar, samt 4. att regeringenframlade förslag om skärpningar av dessa lagar. Utskottet hemställde utt riksdugen skulle avslå motionen1972:96. Reservation hade avgivits av herrSvensson i (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:96 hos Kungl.Maj:t hemställde 1. att aUmännaprisregleringslagen skyndsamt åter sattes i kraft med priserna den 31 december1971 som stoppriser, 2. att ytterststor restriktivitet visades i fräga om dispenser frän denna 3. att existerandelagar och institutioner användes med fuU effektivitet mot överpriser ochsmygprishöjningar bl. a. genom kvalitetsförsämringar, samt 4. att Kungl.Maj:t framlade förslag om skärpningar av dessu lugar. Återinförande av allmän prisreglering HerrSVENSSON i (vpk): Under ganska många timmar har vi då haft enuppvisning, där företrädare för regeringen och den borgerliga oppositionensinsemeUan tävlat om att diskutera vem som bär det största ansvaret för deprishöjningar som förekommit under de senuste åren, speciellt , ochde ytterligure prishöjningar som förväntus komma. Den punkt som stär pädagordningen är en punkt som inte baru rör en ullmän diskussion om ullmäntformulerude önskemål om att bekämpa prisstegringarna, önskemål som man intebehöver stå för i praktisk handling, utan den här punkten rör frågan vem som iverkligheten kommer att gå pä en linje som innebär omedelbara restriktivaåtgärder gentemot prisstegringstendensen och vem som är beredd att fortsättaatt hållu slussurnu öppnu för ytteriigare prisstegringar. Den till näringsutskottets betänkunde nr 6 fogudereservationen uv mig pläderar för bifall till motionen 96, en partimotion fränvänsterpartiet kommunisterna, som förespråkar återinförande av den allmännaprisregleringen med priserna sistförflutnu år som bas. Dettuär väl i och för sig en illustration till att de enda som kommer med nägotomedelbart konkret i unslutning till kumpen mot prisstegringarna är justvänsterpartiet kommunisterna. I näringsutskottet hur sociuldemokraterna och denborgerliga oppositionen varit helt och hållet ense om utt åtgärder av det härsluget inte skall genomföras. Inte minst anmärkningsvärt är väl attsocialdemokraterna har förenat sig om denna ståndpunkt, de som för litet mer änett år sedun genomdrev ett prisstopp, lät vara att det var ofullständigt. Dehar nu i samband med intagit ståndpunkten att denna prisregleringbör avskaffas och att mun ånyo skull öppna vägarna för ytteriigure betungandeprishöjningar speciellt på livsmedel och andra nödvändighetsvaror. De borgerliga hur under långu timmur utföriigt klagat överregeringens ovilja och oförmåga utt gripu in uktivt gentemot prisstegringarna.Men inte heller de borgeriiga visude sig - när det kom till kritun - beredduatt stödja någru som helst omedelbura praktiska åtgärder för att få bukt meddettu akuta problem som vållur ullt skurpure protester ute bland folk. Det är väl känt utt den ekonomisku utvecklingen under desenuste åren kännetecknats uv ett dubbelt tryck mot den stora massanlönearbetande, ett tryck bestående dels av en växande arbetslöshet växandesysselsättningssvårigheter över huvud - dels ett tryck bestående av ständigtfortskridande prishöjningar, prishöjningar som varit speciellt starka när detgäller levnadskostnader av den typ som spelar en mycket stor roll för genomsnittslöntugarnuoch de låguvlönade. Vi hude en stegring av konsumentpriserna enligt det material som lagts fram i de senaste årens finansplaner - på 2,2procent. Är 1969 var det en stegring av motsvarande priser . Är1970 var det en stegring med jämnt och en stegring med 7,7procent. Om mun räknur på förru årets siffror i finunsplanen visar det sigockså utt den lönestegring som avtulsenligt skedde mot bakgrunden uvprishöjningarna faktiskt var otillräcklig för utt försvara ens den bestående stundarden för de lönearbetande. lönearbetandetog dock saken i egna händer genom sina speciella aktioner så att sägautanför den reguljära avtalsrörelsen och framtvingade en ytterligarelönestegring som alltså kompenserade dem för levnadskostnadsstegringarna. Ser man på siffrorna i detta års finansplan visar det sigockså att livsmedelspriserna fuktiskt ökude mera än vad lönerna gjorde.Det betyder ulltsä utt livsmedelsposten hude en tendens utt taen ökande andel uv genomsnittslöntugurens inkomster. Med uniedning av vad somsagts tidigare under finansdebatten kan det vara anledning att till dettapinsamma faktum läggu utt det hjulper inte den lågavlönade, det hjälper integenomsnittslöntagaren eller den ensamstående modern ute i utt eneller unnun byråsekreterare i nägot verk har haft bättre råd uttresa till i stället för att resa till . Påpekanden beträffundedennu typ uv konsumtion som finansministern gjorde bevisar överhuvud tuget ingenting om hur genomsnittslöntuguren eller den låguvlönude hurdet i dettu land och vilket tryck den kategorin har utsatts för genomprishöjningarna på förnödenheter. Livsmedelspriserna steg enligt uppgifter iårets finansplan . De steg 1971 . En annanviktig post -kläder och skor - ökade är 1970. Under fjolåretökade priserna här med inte . Den allmänna höjning somenligt finansplanen väntus är prognostiserad till . Sompåpekats i motionen 96 kommunisterna är detta att betecknasom en sällsynt optimistisk bedömning av en prisstegringsvåg som är i fullgäng och som man bara har sett böriun uv under detta års två första månader.Livsmedelspriserna stegrades enligt de officiella siffrorna från statens pris-och kartellnämnd enbart , vilket motsvarar 1procent pä den allmänna konsumtionsprisnivån. Under årets första tolftedel äralltså en fjärdedel av den i finansplanen väntade prishöjningen redan uppfylld.De flesta varor drabbades av den här prishöjningen . Bland de varukategoriersom drabbades var bröd, kött, matfett, konserver och socker. Nya höjningar hardelvis redan inträffat och andra är aviserade till murs månud. Man noterar i murginulen utt nu också spädburnen får vurumed och vuru lojulu mot fubrikunternu och deras krav på ökude profiter. steg priset pä modersmjölksersättning med för ett stundurdpuket,eller . Ingen kutegori, hur liten den än är, slipper undan. Nya prishöjningar har aviserats till och manförväntar också att den allmänna hyresnivån skall gä upp . Protesterna mot denna utveckling har, som bekant, nu tagiten skarpare form . Och vad får de protesterande för svar? Jag skalllämnu de svur åsido som rör sig pä nivån utt de rekommenderur de låguvlönudeatt äta blodpudding i stället för andra, högvärdigare livsmedel. Även om dentypen av rekommendationer har kommit ganska långt uppifrån i den politiskabyråkratin tror jag att det är barmhärtigast att i det här summanhanget förbigåden med tystnad. Men det finns en Återinförande av allmän prisreglering Återinförande av allmän prisreglering del andra,mer seriösa förklaringar och seriöst menade svar till de protesterande omorsukernu till prishöjningumu. Också på den punkten finner man en rättbetydande överensstämmelse mellan borgerliga talesmän och talesmän förregeringen. De är angelägnast utt betonu att prishöjningarna är en följd avlönestegringarna - och det är speciellt frän socialdemokratiskt häll som manbetonar att prishöjningarna är en föHd av den s. k. låglönesatsningen. Det ären sorts solidaritetsakt som alla måste vara med om för att kompensera dekostnader som har blivit följden av de lågavlönades ökade löner ochunder den avtalsperiod som kommer att löpa även . Företagen och fabrikanterna är naturligtvis också mycketangelägna om att betona, när de rapporterar till statens pris- ochkartellnämnd, att orsakerna till utt de nödgats höju priserna de"nödgas" ju ulltid höja ulla priser - är just att lönekontot hurvisut en kruftig stegring. Det är en gummul visu, och en gunsku försåtlig formuv urgumentering, att lönestegringar alltid mäste resultera i prisstegringar;det finns t. o. m. de som är så demagogiska att de påstår att en lönestegringmed en viss procent ulltid måste resulteru i ungefur motsvurundeprishöjningsprocent. Det är inte bara herrar och som bjuder enargumentation UV dennu typ; den urgumentutionen känner mun igen också frångenerul de Guulles stora TV-framträdande efter strejkvågen i ,där hun i skarpa ordulug ungrep den frunska arbeturklussen, de frunskalönearbetarna, för deras kamp och aktioner och betonade att en motsvarandeprisstegringsvåg självfallet måste följu på utfallet uv lönekampen. Det märkliga med hela denna typ av resonemang är utt den -såsom påpekats här - bortser frän utt det finns kupitalister. Det är somom kapitalisterna inte existerade. Om de händelsevis existerar bär de givetvisinte alls någon skuld till att utvecklingen har varit sådan som den varit utanskulden därtill ligger framför allt hos de ökande lönekostnaderna -eventuelltpassar man på att skylla en del av olyckun på jordbrukarna. Kapitalisterna bäringen skuld; de bara kompenserar sig för kostnadsökningar som är vållade avandra. Men lät oss med utgångspunkt från det material och desiffror som är tillgängliga i finansplanen se hur det i verkligheten förefalleratt förhålla sig med den saken. Om vi först ser pä - jug skull av praktiska skäloch av tidsskäl bara gå tiUbaka i tiden - finner vi att det i tidsplanenredovisades en ökning av den samlade lönesumman . Med reduktionför det ökade antalet arbetstimmar skulle det betyda utt lönekostnaden pertimme skulle ha stegrats . Om man sedan med ledning av hur storandel den totala lönesumman utgör av den sumlude bruttonationalprodukten räknarut hur stort kostnadstryck, räknat i procent av bruttonationalprodukten, somdenna lönestegring skulle ha medfört under i övrigt lika omständigheter, finnerman att den borde hu medfört en prishöjning pä muximult . Men det vurunder förutsättning utt den produktivitetsförbättring, som inträffat under detåret, i sin helhet skulle ha tugits om hund uv kupitalisterna. Om man i ställeträknar med utt produktivitetsförbättringen på 3 procentskulle ha använts för att höja lönerna - då får vi aUtså 4,4, 4,3 minus 3procents produktivitetsökning; i industrin var produktivitetsförbättringenännu större - får vi för hela näringslivet det resultatet att för att kapitaletskuUe kunna kompensera sig tUl fuUo för lönestegringarna, utan utt avstå frånett enda öres reduktion av sina egna vinster, skuUe det ha behövts en höjningav den allmänna prisnivån på . Den faktiska lönehöjningen detåret var emeHertid mte . Det säger sig självt att slutsatsenav detta måste bli att kapitalet har fått en överkompensation, en överprofit,som har rakats hem tUl följd av denna starka prisstegring, motsvarande 5,7procent av det årets bmttonationulprodukt eUer , somalltså kapitalisterna har tUlskansat sig i överkompensation. Om vi nu ser pä , finner vi där en likartad bildmen undra proportioner. Vi hade en lönestegring på 9,7 procent.Efter reduktion i förhällande till lönesummans andel uvbruttonutionul-produkten får vi en stegring uv lönekostnaden på -nästun exakt lika mycket som . Produktivitetsförbättringen var sämre1971 än 1970: den var totalt, men för industrin var den någotbättre än 1970, nämligen mot tidigure . För att kunna till fullo kompensera sig förlönekostnadsstegringarna hade näringslivet i dess helhet behövt en prishöjningpå . Den verkliga prishöjningen var , men däskall däri naturiigtvis inräknas de som finansplanen anger som eneffekt av mervärdeskattens stegring. Vi kommer alltså fram till att det trotsprisstoppet har varit möjligt för kapitalet att få enöverkompensation, i förhållande till vud mun faktiskt behövde för att täckasina ökade lönekostnader, på , räknat på bruttonationalprodukten,eller . Summa : en överkompensation genomprishöjningar för kapitalet på löntagarnas bekostnad med drygt 15,5 miljarderkronor. Men det är faktiskt inte slut heller med detta. Först ochfrämst kun det noterus utt denna överkompensation var speciellt stark och denmäste ha varit speciellt stark, om finansplanens siffror är riktiga just iindustrin, eftersom i industrin produktivitetsförbättringen var betydligtstörre än vad den var för hela näringslivet. Om man räknar på finansplanenssiffror, finner mun nämligen att de lönehöjningar som genomdrevs under åren1970 och 1971 var så mättfulla att industrin inte hude behövt höja sinu priserett dugg utun kunde hu bestritt dessu ökade lönekostnader och därtill sänktsina priser med mellan en halv och en procent - föråren 1970 och 1971 - och detta utan att avstå ett öre i minskad vinst iförhållande till tidigare. Men inte nog med detta! Därtill kommer att man måste räknamed utt i det underlug som finunsplunen bygger på finns vissu moment som medull säkerhet underskuttar överkompensationens storlek. Det prisindex somanvänds i sådana här sammanhang har när det gäller bostudskost-nudsposten enmycket säregen konstruktion med en väldig överbetoning av den faktor som utgårifrån kostnaderna för egnahem. Så fort det blir en uldrig så litenräntesänkning räknar mun med att den kostnadsposten Återinförande av allmän prisreglering Återinförande av allmän prisreglering Man tänker inte på att det kan förekomma hyreshöjningar iflerfamiljshusen, något som vi alla vet faktiskt hur skett. Till följd av dennafaktor och vissa andra felkonstruktioner som har med bostadsposten att göra ochdess tyngd i totalkalkylen har man underskattat den totala höjningen avlevnadskostnaderna i landet. Alltså måste överkompensationen som jag tidigarehar talat om ha varit större än vad jag angav; hur mycket större går detinte att räkna ut med ledning av det material som står till buds. Det finns också en annan faktor som kommer in isammanhanget, nämligen att utrikeshandelsbetalningarna undergick en delintressanta förskjutningar ; bl. a. fick mun en högstbetydlig förbättring av exportläget och exportinkomsterna. Dennu förbättringmäste ha tagit sig det uttrycket att den gynnade näringslivet i förhällande tUltidigare och att man alltså har ytteriigare en för det privata näringslivetgynnsam post att räkna med i den här kalkylen, som har kunnat hjälpa företagenatt kompensera sig för de ökade kostnader som de säger sig ha haft. Vi har dessutom haft en räntesänkning i flera etapper,inte så överväldigande stor men inte helt betydelselös, som ju också rimligtvismäste ha medfört en minskning av vissa kostnadsposter för företagen och alltsåytterligare givit dem en viss summa i händerna utöver den överkompensation defått. Det framgick av finansplan, bilaga 1, s. 4, attdet hade skett en högst betydunde investering i lagerhållning under år 1970.Det vur ett förhållunde som gav anledning till åtskillig diskussion i förraårets finansdebatt, såvitt jag kan minnas, och ingen bestred att så varförhällandet. Det passar ganska väl in i den kalkyl som jag tidigure harpresenterat, nämligen att ökade inkomster för näringslivet, en överkompensationi form av ökade prishöjningar, använts för att bl. a. göra dessa ökadelagerinköp. visar det sig att dessa lager har sjunkit betydligt under 1971.Man har tydligen realiserat eller fört ut pä marknaden en hel del avvad man lagrade upp . Det måste ha vurit ganska fördelaktigt förnäringslivet i stort. Om man hur köpt något till en tidigare lägre prisnivå ochsedun kun föru ut det till en högre prisnivå, måste mun göra enliten, kanske ganska avsevärd extra profit som ytterligare måste ha varit enhjälp. Därtill kommer, som vi uUa vet, att det finns enfortskridande tendens till värdestegring på fast egendom. De som äger mycketmark och stora fastigheter i fördelaktiga lägen har naturligtvis enautomatisk fördel av den spekulationsprocess som pågår pä det området. Men man skaU vara mycket noga med att poängtera,att den betydande överkompensation som har skett i form av, som man kanbeteckna det, klart oskäliga prishöjningar i förhållande till kompensationsbehovet,ingalunda är jämnt fördelad. Det är ingen som har en realistisk bild av det härskeendet som på något sätt förnekar att det finns sektorer ochföretag inom näringslivet, som har en utomordentligt bekymmersam situation urlönsamhetssynpunkt. Det är nämligen sannolikt en oerhört ogynnsam och snedfördelning av den här överkompensationen och de ökade profiterna. med den här allmänekonomiska utveckHngenförsiggår ju också, som vi väl känner till, en strukturell utveckling, som istort sett innebär att det stora kapitalet äter ut det lilla kapitalet menocksä att olika branscher inom industrin och olika sektorer inom näringslivetöver huvud har ganska skiftande förhållanden och nuturiigtvis också i skiftandegrad har kunnut tillgodogöru sig dennu överkompensation. Det finns branscheroch företagstyper som inte alls har kunnat tillgodogöra sig någon överkompensation.Det är utan tvivel så. Det finns de som har gjort direkta förluster. Men destomera måste de som har befunnit sig i det motsatta lägret ha kunnat tillgodogörasig överkompensation. Uppenbart är exempelvis att industrin måste ha fått enstörre del av denna överkompensation än genomsnittet av näringslivet och uttden större industrin också har fått förhållandevis större fördelur. Likuså haruppenbarligen exportindustrin fått större fördelar än industrin i genomsnitt.