prot · FV0944 · 1972-12-31 00:00:00 — 2 protokoll 1972. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten Arbetsmarknadsläget kräver fortfurunde storu insutser uvdet slug som jug här hur redovisut. En viss förbättring uv läget kun dockskönjus, och under säsonguppgången i vår beräknus pluceringsmöjligheternu förungdom kommu utt öku. Ä undru sidan kommer tillströmningen av nyuurbetssökunde i samband med skoluvslutningurnu att skupa enextru påfrestning. Dettu är emellertid inte något speciellt för innevurunde årutan utgör ett ständigt återkommande problem som vi måste försöka komma tUlrätta med. Det behövs över huvud taget ett bättre samspel mellan utbildning ocharbetsmarknad. Även andru åtgärder kun behövu vidtus. En rud förslug tillåtgärder för utt på stubiliseru urbetsmurknudsförhällundenu förungdomen har framförts tUl regeringen av Socialdemokratiska ungdomsförbundet.För att få en samlad överbUck uv hithörande frågor hur regeringen för uvsiktutt låta göra en översyn av ungdomens urbetsmurknud. Jug ber utt få tucku inrikesministern försvaret pä min interpellution. Vi fick ju i går nyu siffror om urbetslösheten, och ävenom den visude en minskning, så vur det ändå i viss mån nedslående siffror,eftersom arbetslösheten minskut mindre än beräknut, trots ullu åtgärder som harvidtagits. Minskningen synes emellertid i stort ligga på just ungdomsarbetslösheten,och det är ju positivt i sig. Men vi har också, som inrikesministern säger, destora skurornu uv ungdomur som kommer ut på urbetsmurknuden. Det är150 000 som lämnar skolor och regementen , maj, och juni, och manberäknar att ungefär hälften av dessa söker sig ut på urbetsmurknuden. Hämtöverhur vi dem som uvgår från grundskolun - 100 000 elever. Det är klart utt detövervägunde untulet av dessa gär vidare i utbildning, men man kan räkna med uttminst 10 000 uv dem söker sig ut på urbetsmurknaden. Jug hur noterat de åtgärder som inrikesministern talar omi svaret, men trots utt en hel del åtgärder hur vidtagits befinner vi oss i ensvår situution när det gäller ungdomen på arbetsmarknaden.Ungdomsarbetslösheten är speciellt oroande den medför särskildu problem genomutt urbetet är en UV vägurnu utt uppnå och upprätthållu förunkring i sumhället.Utun ett arbete som mun upplever som meningsfullt ökur riskernu för ungdomurnuatt hamnu utunför sumhällsgemenskupen med allt vud det innebär uv problem ochsvårigheter för dem självu och därmed problem för sumhället. Som jug ser det finns det fyra huvudlinjer utt föHa föratt komma till rättu med ungdomsurbetslösheten: För det förstu: Dugens siffror understryker vud vi fråncenterpurtiet gång på gäng hur frumhållit, nämligen utt arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inte är tillräckliga för utt bekämpu urbetslösheten. Det krävs ennäringspolitik som kun skupu konkurrenskruftigu företug och därigenom geurbetstrygghet. Dettu mäste vuru självu utgångspunkten. Här har regeringeninte varit tillräckligt förutseende. För det undra: De urbetsmurknadspolitiska åtgärdernu ärviktiga när urbetslösheten är ett fuktum. Inrikesministern hur redogjort förolika beredskupsurbeten,och jug ställer mig frågan hur det skall bli med dessu beredskupsurbetenfrumöver. Vi hur t. ex. de ungdomsledure 568 ungdomur för utt vuru exukt -som urbetar i ungdomsorganisationerna; deras verksumhet är begränsud tillytterligure nägon dryg månud frumåt. Givetvis är det ytterst ungeläget utt muninte låser ungdomurnu i beredskupsurbete längre än vud som är nödvändigt, menfrågun är om mun inte här bör övervägu ett fortsutt beredskupsurbete.Ungdomsorguni-sutionernu är också intresserude uv en fortsättning uv det urbetesom initieruts på området. För det tredje: Ungdomar med otillräcklig utbildning hursvårast att erhålla arbete. Det är vi väl överens om. Mot den bakgrundenframstår utbildningen som mycket viktig. Som jag ser det är det nödvändigt medett intensivt och kontinuerligt samarbete mellan arbetsmurknuds- ochskolmyndigheter, inte minst för utt lösu skolteknisku problem uv oliku slug.Den koncentrution vi nu får i muj och juni, när ungdomurna väller ut frånskolorna till arbetsmarknaden skapar stora problem, och jag ifrågasätter om maninte bör överväga utt minsku den koncentrutionen och om möjligt åstudkommu enspridning. Ansökningstiden för inträde vid gymnusieskolun utgår den 1murs, och i stort sett innebär det utt de ungdomur som i dug är intresserude avatt gå den vägen måste väntu ; det föreligger dock vissamöjligheter i sådana fall där det finns vakantu platser. Här måste man krävaatt nyu kurser startas, där detta är nödvändigt. För det fjärde: Bristerna i arbetsmiHön är på många hållpåfallande. Utvecklingen av arbetsmUjön har inte skett i sammu takt somsamhäUs-utvecklingen i övrigt. Dettu gör utt ungdomurnu blivit obenägnu uttsöka sig till industrin. Enligt min uppfuttning spelur just förhållundenu påurbetsplutsen en mycket stor roll. Här krävs insutser för utt skupaurbetsplatser som svarar mot ungdomens krav. Utöver det anförda hur jug också nägru speciellu önskemål.Det förstu är en sänkning av åldersgränsen för urbetsmarknudsutbildning från 20tUl . Från den nuvarunde åldersgränsen kan ju undantag göras närSpecieUa skäl föreligger, t. ex. om dét gäller flyktingar eller hundikuppude,men det finns mångu ungdomar som har bundit sig för kostnader uvoliku slug, och de bör hu summu möjligheter utt erhåUu utbildningsbidrug somundru. Vud informutionssidun beträffur hur en del initiutivtagits, och där vUl jag understryku nödvändigheten uv en kontinuerliginformution ut till uUu skolor och ungdomsorgunisutioner. Jug unser också uttdet är ungeläget med sumurbete och fortlöpunde diskussioner medungdomsorgunisa-tionerna, vUku säkert är bereddu utt hjälpu till och tu sin deluv unsvuret i det stycket. En översyn av ungdomens urbetsmurknud är nödvändig. Detgläder mig utt inrikesministern och jug där hur summa uppfuttning, vilketfrumgår uv det lämnude svuret. Jug hoppus buru utt den översynen blir såomfuttunde utt vi får med helu problemutiken och ullu de olika uppslag tilllösningar både på kort och på lång sikt som kan framkomma för att uvhjälpuungdomsurbetslösheten. Ang. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten Ang. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten HerrÖHVALL (fp): Också jag viU tacka inrikesministern försvaret på min interpellation. Det förhållandet att två i det närmastelikalydande interpellationer har framställts visar ju att ungdomenssysselsättning är en bekymmersam fråga på flera håU, speciellt i . kommer ytterligare ungefär 35 000 ungdomar attstå till arbetsmarknadens förfogunde. Givetvis tänker jug då närmust på dem somhar avslutat sin första mUitärtjänstgöring. Jug överdriver inte om jug sägerutt dessa ungdomur är mycket bekymrude för sin situution. Den glädje deeventuellt känner över utt ha fullgjort sin militärtjänst gmmlas mångu gångerav att de inte vet vad de skaU göra sedan de ryckt ut. Enligt färska siffror är 15484 ungdomar urbetslösa. Det är visseriigen en liten förbättringjämfört med siffrorna från februariräkningen det vur då 148 fler som vururbetslösu men det är nära nog en katastrofal försämring om mun jämför med lägetvid summu tidpunkt förru året. Det är drygt 6 000 fler ungdomur under somär arbetslösa . Dessa siffror nämner inte statsrådet i sitt svur. Hunnämner i stället stutistiska centralbyråns arbetskraftsundersökning, som förfebruuri visade att arbetslösheten bland ungdomar minskat med 3 000från januari till febmari. Vad statsrådet inte nämner är utt det innebur ennedgång från 46 000 tiU 43 000 och utt motsvarande siffra i febmari förra åretvar 33 000. Enligt statistUc är det alltså en uppgångmed 10 000 ungdomur. Inom purentes sagt håller jug med dem som säger attarbetslöshetsstatistiken är förvirrande. Men den blir ju faktiskt inte bättreav att man läser den så ensidigt som statsrådet har gjort, när svaret på mininterpellation utformades. Det allvarliga och oemotsägliga är att bådearbetsmurknudsstyrelsens och statistiska centrulbyråns mätningur visar utturbetsmurknudsläget för ungdomurnu är betydligt svårure dennu vinter och vår ändet hur vurit på mycket . Det är i och för sig riktigt som stutsrådet säger i sittsvur utt arbetslösheten bland ungdom inte kan ses isolerud från urbetsmurknudslägeti övrigt, men den svåru och djupu konjunkturnedgången måste nuturligtvisungripus med omfuttunde ekonomisk-politisku åtgärder. Hela det senustehulvärets diskussion i den här kummuren hur ju ocksä gällt dettu problem, ochjag skull för min del inte nu upprepu den kritik som hur unförts vid tidiguretUlfällen. Vad jug hur velut fästa uppmärksamheten på är det problemsom för dagen är ett fuktum för ulltför mångu ungdomur och som tyvärr kunväntas bli ännu större, när dessu 35 000 ungdomur strömmur ut frän kusernernu islutet av april. gör en hel del för dessa ungdomar ifråga om information om arbetsmarknadsläget och olika möjligheter till fortsuttutbildning eller omskolning. Men tjänstemännen på AMS kun ju inte informeru ommer än vud som verkligen existerur. När konjunkturläget nu är sådunt uttuntulet ledigu plutser inte räcker till för utt plucera dem som rycker ut ochsom inte har kvur sitt gumlu urbete, då hur inte arbetsmarknudsmyndigheternu tiUräckligu Vud kun mun göru åt dettu? Det är det min fråga gäller,och svuret kun inte med bastu viHa i världen sägas vara särskilt upplysandevare sig för mig eller för de arbetslösa ungdomarna som väntar på svar. Detvore mycket värdefuUt om statsrådet kunde utnytda det här tillfället tUl attkompletteru svuret på den punkten. Får jug i unslutning till det här interpellutionssvuretsäga ett par suker. säger i sitt svar bl. a. föHunde: "Detbehövs över huvud tuget ett bättre sumspel mellun utbildning ochurbetsmurknud." Det konstuterur jug med tillfredsställelse. I sistumeningen av svuret säger stutsrådet: "För utt få en samlad överblick uvhithörande frågor hur regeringen för uvsikt utt låtu göra en översyn avungdomens urbetsmurknud." Det hälsar jag också med tUlfredsställelse. Då förmodar jag utt mun i den översynen också kommer uttse över urbetsförmedlingurnus orgunisution. Låt mig sägu några ord om just densuken. Här hur tuluts om värnpliktiga som rycker ut, och det är ulldelesriktigt utt göru det i dettu summanhang. Mångu uv dem kommer direkt frånskolbänken till värnpliktsdunstgöringen, och när värnpliktstjänstgöringen hurfullgjorts hur de fortfarunde inte någon yrkesutbildning. En hel del ärukudemiker, en del kommer efter gymnasiul utbUdning och en del efter gmndskolu.Det är ulltså ett mycket skiftande klientel. För buru någru år sedun hude såduna ungdomar möjligheteratt få jobb genom platsunnonser eller genom personligu kontukter. I det lägesom råder , med den kärvu urbetsmurknud vi har för närvurunde, är ju situutionenhelt förändrud. Hur ter sig då urbetsförmedlingurnus möjligheter utt tuemot de här ungdomurnu och hjälpu dem till rättu? Vi vet utturbetsförmedlingurnus kontor är indelude i expeditioner, vade expedition medinriktning på visst yrke eller yrkesgmpp. Likudunt är helt nuturligtdänstemännen inriktude vur och en på sin befuttning. De är experter skulle jagviHa påstå på sitt område, men de har ingen eller mycket ringa erfarenhet närdet gäller att ta emot de här ungdomarna. Många av ungdomarna har en mycket godullmän utbUdning, men de hur inte någon utbildning som gör utt de liksom heltnuturligt hänvisas till en viss sektor av arbetsmurknuden. Det hur gjorts en hel del för dem det skull erkännus.Bl. a. hur vud beträffur ukudemiker sexveckorskurserna ordnats, där man mycketnoggrunt hur gått igenom vude kursdeltagare, hans förutsättningur, hunsarbetsintresse, hans handlag och huns förmåga, och det hur i mångu full lyckutsutt efter de här kursernu plucera dem på rätt pluts. Men det är dock ett fåtul,och. det är dessutom ett exklusivt sätt och det går inte utt tu hand om allu pådet sättet. Vud mun skulle viHu - och det är det jag nu vill uttryckaönskemål om - är att man, när man gör den här översynen, inomarbetsförmedlingarna ordnade en avdelning med speciell inriktning att ta handom de här ungdomarna. Det har i en motion tUl årets riksdag kallats enutrednings-och slussningscentral. Vad man kallar det spelar väl mindre roll.Men där skulle man ulltså efter en ordentlig utredning med hjälp uv fackpersonul. Ang. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten Ang. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten psykologer,yrkesvägledare osv. verkligen kunnu läggu upp en plunering för ungdomurnu,untingen utbUdningsmässigt eller också genom test kunnu kluru ut på vilketyrkesområde inom urbetsmurknuden mun skulle kunnu pluceru dem. Det hur sugtstidigure och jug vill än en gång påpeku att beredskapsarbetena för ungdomarinte är någonting eftersträvunsvärt. De är nödvändigu, det finns ingentingunnut utt göru. Men om mun kun begränsu untulet beredskupsurbetunde genom uttåstudkommu en bättre orgunisution inom urbetsförmedlingurnu, tror jug munskulle vinnu mycket. Herr stutsråd, det är det önskemålet jug vUl uttulu införden översyn som uviseruts. Jug vill gärnu sägu tUl meduniedning uv utt hun untydde utt jug kunske hude vult stutistisku uppgifter sompussar mig själv utt dettu ubsolut inte har vurit uvsikten. Om jug i ställethåller mig till urbetsförmedlingsstutistiken kun jug nämnu utt vi i går fick uppgiftenutt det i murs vurit en fortsutt nedgång när det gäller urbetslösheten blundungdom. Den hur gått ned med 1 200 från febmuri frum till murs, vilket ju ärglädjunde. Eftersom den totulu nedgången ju buru låg vid 700800 betyder det iverkligheten utt vi fuktiskt huft en ökning i urbetslösheten blund de äldre,medun det skett en påtaglig nedgång bland de yngre. Det här rör sig emeUertid fortfarande om rätt småförändringar, men jag har velut visu utt även om vi håUer oss tillurbetslöshetsregistreringen vid förmedlingurna finner vi uttryck för att detgår åt rätt håll. Men jag vUl gärnu frumhållu utt ungdomsurbetslöshetenkvurstår som ett problem och utt det även långsiktigt inte ärtillfredsställande. Att vi även under högkonjunkturår inom gruppernu uv unguskull behövu redovisu en urbetslöshet som är så stor som den vur under både1969 och 1970 kan inte tolereras. Vi har ständigt haft mellan 20 000 och 25 000arbetslösa i åldrar under . är det visserligen så, att siffran är 1500020 000 högre, men problemet har funnits sedun tillbaka och vimåste därför som sugt långsiktigt se tUl utt det blir ett bättre samspel mellanbl. a. skolan och arbetslivet. påpekade naturligtvis alldeles riktigt utt muninte buru genom utt exempelvis orguniseru kurser kun kommu till rättu medproblemet. Det är självfullet nödvändigt att det finns ett intresse inomnäringslivet för utt unställu ungdomen, och det intresset kommer givetvis attmanifesteras när konjunkturen svänger på ullvur. Här kun vi väl också se ettglädjunde tecken i de senuste uppgifternu, som visur en klur uppgång när detgäller efterfrågun på urbetskruft, totult i murs en ökning på 3 500. Glädjundenog är den ökade efterfrågan fördelud på helu lundet. Ökningen gäller inte burustorstäder och orter här i Mellunsverige, även i Norrlandslänen kan man noteraen ökud efterfrågun på arbetskruft. Vi får väl hoppus utt den utvecklingen blirbestående. Jag kanske inte hur uniedning utt gå in på en redovisningför detuljernu i frågu om vud som har gjorts av . Jagangav det mbrikmässigt i mitt svur, men eftersom bådu interpellanterna särskUthur pekut på de värnpliktigu skull jug kunske i korthet erinru om vud som görspå det området. I bödun uv upril kommer urbetsmarknadsstyrelsen ut med ensärskUd tidning som heter för värnpliktig ungdom. Den skickas uttill allu värnpliktigu. För att man skull få informution om ledigu platsererhåller också de värnpliktigu tre nummer av tidningen , där desåledes kun överbUcku helu urbetsmurknuden i lundet och söku efter urbeten somkan pussu dem. Dessutom har mun även tUlgång tUl de lokulu plutslistornu.Dessutom unordnus det vid förbanden information på olika sätt för devärnpliktiga. Jug vUl emellertid gärnu unknytu tUl något som jug trorherr Oskurson var inne på. Det hur stäUts ullt större kruv påurbetsmarknudsverket och pä de mUitäru myndigheterna när det gäller utt geinformution om urbetsmurknuden därför att det är så mångu ungdomur i dug sominte hur hunnit skuffu sig en unställning innun de börjur sin militärtjänst, ivurje fall inte fått en så säker förunkring i urbetslivet utt de vet att deutan vidare kan kommu tiUbuku. Det har gjort att mun under de senure åren harägnat mycket stort intresse åt de här frågornu även från mUitärt håll. Jag hudeför sedun nöjet utt medverka vid en kurs där fleru förbundschefer varnärvurande. Det var påtugligt att det var ett mycket stort intresse just för dehär problemen, och jag hur en stark känsla uv utt vi får lov att räkna med utti frumtiden ge en god orientering och vägledning till ungdomen just när den gårut från militärdänsten. Jag konstuterur också utt den här debatten visarbetydelsen av att vi gör selektiva insutser när det gäUer utt kommu tUl rättumed urbetslösheten. De tre tulure som hur deltugit hur ju pekut just påbehovet uv speciellt inriktude insatser, och jag är helt övertygad om att detär så vi måste fortsätta om vi skall kunna nå tillfredsställande resultat. efterlyste besked om huruvida AMS harresurser för utt kunnu klura av de här sakernu. Han undrade också om inte denutlovade översynen skulle kunna innesluta även urbetsmurknudsstyrelsensorgunisution. Vi hur emellertid gunsku tugit ett beslut om vissareformer av arbetsmarknadsverkets lokala organisation, och det tror jag kommeratt ge oss ganska goda resurser framöver. Där kommer också utt finnus en ökadtiUgång till yrkesvägledare och förmedlare som just i detta sammanhang är avspeciell betydelse. Jag kun således inte lovu någon översyn av verketsorganisation, och den behövs inte. Det har ju visat sig atturbetsmurknudsstyrelsen verkligen hur gjort mycket för utt speciellt ta uppungdomsproblemen till behandling. Det har tUlsutts särskUdu kommittéer, ochdessu urbetur för fuUt för att försöka finna nyu medel för att få in ungdomen iproduktivt arbete. Jag kan baru sägu att i den översyn som vi nu skaU göraskall vi försöka ta ett gunska okonventionellt grepp pä problemen. Det är intemin uvsikt utt det skuU bh en utredning som skull sittu och långrotu med de härfrågornu. Det gäller utt få frum förslug som kun sättus ut i livet utun ulltförlång tidsutdräkt så utt vi verkligen kun nå effekten då vi börfå en ändring till stånd. Därför kan jug bara betyga - och det hoppas jag att mittsvar redan gett uttryck för - att vi i departementet är sturkt engagerade idenna fråga och vill både försöka föHu upp den och göru ullt som kun bidru tiUen förbättring. Där vill jug också som sugt ytterligure en gång understryka Ang. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten utt de somurbetur inom AMS är i hög grad intresserude uv ungdomsfrå-gornu. Man hur bl. u.tugit initiutiv till uppsökunde verksumhet, som vi kunske inte tulut så mycketom här men som också är ytterst betydelsefull för att uUu ungdomur skull bliintresserude uv utt gå ut i urbetslivet, att så snubbt som möjligt kommu i densituutionen utt de kun klara ett arbete, försöda sig själva och över huvudtaget inpassa sig i vårt sumhälle. Även där hur AMS gjort en värdefull insuts,och den fortsätter mun med även om det har varit svårt just nu utt skaffa framarbetstillfällen. Herr inrikesministern påpekur utt jug inteunvänder mig UV summu siffror som han redovisude i sitt svur, och det ärriktigt. Jag hur nämligen den uppfattningen utt siffrornu för motsvurunde månudföregående år blir meru rättvisunde. Mun kun nämligen inte kommu ifrån attsäsongförhåUandena inverkar på siffrorna. Men nog om detta. Jug tycker fuktisktutt det efter inrikesministerns senuste inlägg krävs en kommentur till de sistumeningurnu i inrikesministerns svur. säger där utt en rad förslugtill åtgärder för utt på stubiliseru urbetsmurknudsläget förungdomen hur frumförts till regeringen från SSU. Det kun väl vuru gott och väl,om SSU säger någonting som det sociuldemokratiska partiets regeringsmedlemmurtycker sig kunnu hänvisu till, men för min del måste jag faktiskt säga och jugtror nog utt jug hur mångu arbetslösa ungdomur med mig därvidlag att jag hadekänt större tillförsikt inför frumtiden om stutsrådet i stället för utt hänvisatill vad SSU vUl göra på litet hade i första hand och på kort siktkunnat hänvisa tUl konkreta förslag från arbetsmarknadsmyndigheterna. Det är juförhållandena som behöver avhjälpas. Bara mycket kort ett tillrättuläggunde ellerkunske rättare ett förtydligande. När jag talade om en översyn avorgunisutionen inriktude jug helu tiden min tunkegång på möjligheternu attförbättra urbetsförmedlingsexpeditio-nernus omhändertugunde av de arbetslösaungdomarna genom att större resurser skapas på dennu nivå för testning ochundersökning uv derus inriktning, önskemål och lämplighet. Därigenom kun munlätture slussu dem vidure antingen, som jag sude tidigare, till fortsattutbildning eller till en lämplig sektor inom urbetsmarknuden. Jag ville ulltsåpoängteru utt det är en översyn på den nivån som vore nödvändig, inte en sådunsom gäller helu urbetsmarknudsverket. FruJONÄNG (c): Jag vet inte om inrikesministern hude missuppfuttut mignär hun frumhöll, utt jug hude sugt utt näringslivet inte hude något intresseuv att unstäUu ungdomur. Vad jug tulude om vur utt det finns brister iurbetsmiHön, och jug håller fust vid att utvecklingen där inte har gått såsnabbt som man skulle önska. Men vadjag i övrigt sade var att det är regeringen som inte har varit tillräckligtförutseende när det gällt utt skupu konkurrenskruftigu företug, och det hållerjug också fust vid. Jug menur utt det finns mångu exempel på dettu. Regeringenhur sutsut snett på oliku företugsformer. Den mindre företugsumheten hur fåttsvårigheter genom uvvägningen uv skuttepolitiska och penningpolitiskaåtgärder. Jag menar att det måste tUl en uktiv näringspolitik. Det är det mestgmndläggande i hela den här problematiken, och därför uppehöll jag mig ocksåvid det. Det är i huvudsak på den vägen vi kan skapu konkurrenskraftiga företugoch därmed också urbetstrygghet för ungdomen och människornu över huvud taget ivårt samhälle. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten efterlyste en förklaring till densista meningen i mitt svar, och en sådan ger jag gärna. Jag hade inte tänktgöra så stor sak av det här i , men ett faktum är att SSU har visatett mycket stort intresse för dessu frågor. kun ju ta kontukt medurbetsmurknudsverket och få del uv de förslug som hur inkommit från de olikupolitiska ungdomsförbunden och andra ungdomsorgunisutioner. Då tror jug attherr Öhvall skall finna att SSU på ett mycket föredömhgt sätt bidragit tUl attge uppslag om hur man skall komma till rätta med situationen. Jag hade gärnasett att det gjorts sådana framställningar också frän de övriga politiskaungdomsorganisationema och från undru ideellu organisationer som hur intresseuv utt engugeru sig i dessu frågor. SSU hur ulltså lugt fram ett ganskaomfuttunde progrum mot ungdomsurbetslösheten, och jag har med dettu givit enkommentur till sistu meningen i mitt svur. Omorgunisutionen uv den lokulu verksumheten inom AMSskedde sedun, . håller vi på utt görukontoren större och meru välutrustude. Jug erkänner utt mun iblund kan förloralitet i fråga om kontakten med ullmänheten. En del uv enmunskontoren harförsvunnit, men vi hur där försökt gå frum gunsku vursumt sumtidigt som vi nuinriktur resursemu pä att ge kontoren en aUsidig sammansättning av tjänstemän.Det behövs personul som kan kluru oHku förekommande uppgifter, personer somexempelvis är utbUdude för utt hjälpu ungdom men också personer som ärinriktade på utt pluceru unnun urbetskruft. Jug hur, , ingenting emot utt tu med även degenerellt verkunde medlen i debutten här.