prot · FV09134 · 1972-12-31 00:00:00 — En grupp tidigare anställda inom socialförvaltningensfritidsavdelning i , som avskedats därför att de vägrat att följasociala centralnämndens direktiv och därefter sökt hindra den verksamhet somde valda politikerna önskat åstadkomma i Hagahuset, har vid två tillfällengjort olaga intrång i huset och vägrat att lämna det på uppmaning av polisenoch socialförvaltningen. De har i stället krävt förhandlingar, och bland derasförhandlingskrav har ingått avskedande av nuvarande intendenten för Hagahuset.Kort sagt: de har krävt att sociala centralnämnden skall uppge sina intentioneroch låta ockupanterna bestämma verksamhetens innehåll mot kommunens ochkommuninvånarnas vilja. Politiker och tjänstemän i har gjort upprepadeförsök att komma till tals med ockupantgruppen men vägrat gå in på förhandUngarpå ockupanternas villkor. 1 detta läge uppträder landets högste rättsvårdare justitieministern -och låter meddela att hela striden om Hagahuset i onödig. Man borde ha förhandlat tidigare och undvikit bråk. "har stelnat i prestigetänkande", säger herrGeijer. Detta, herr talman är bakgrunden. Därmed över till vad jaguppfattat som principiellt betänkligt i justitieministerns agerande, nämligenett uttalande som fungerat som påtryckning på de kommunala myndigheterna i enkonfliktsituation, och som, ora det nått effekt, skulle ha inneburit att dekommunala myndigheterna ändrat sitt handlande. genomfördes de avseddaåtgärderna planenligt och enligt min mening med mycket gott omdöme avbåde polisen och socialtjänstemännen. Men justitieministerns inhopp kunde ju hafått andra följder, och jag menar att så länge man inte vill införa legalastyrningsmöjligheter för regeringen över kommunala myndigheter så bhruttalanden av det här aktuella slaget ganska diskutabla. Låt mig från de angivna principiella utgångspunkternaställa tre frågor till justitieministern: Har statsrådetmed sitt uttalande avsett att påverka socialförvaltningen i till ettmera positivt ställningstagande till ockupantgruppen? Anser statsrådetatt några av ockupanternas förhandlingskrav var godtagbara? På vilket sätthar statsrådet informerat sig om socialförvaltningens åtgärder och om motivenför åtgärderna? Jag skall gärna svara . Man skall inte tro allt som står i tidningar. Jagvidhåller vad jag har sagt i svaret på frågan, att man skall icke företaingripanden mot eller påverka självständiga myndigheter. Jag har därför i detaktuella fallet också vägrat att göra något uttalande om sakfrågan. Men det finns vissa principfrågor som man kan ha enuppfattning om, och här gäller det principfrågan att man bör söka undvika attanvända polisen för ingripanden, om det finns möjlighet att hitta en annanlösning. Något annat har jag inte uttalat. Därmed har jag kunnat svara attnågon påverkan har inte skett, och jag har inte haft anledning att görauttalanden om förhandlingskrav eller ge information om vad själva sakfrågangällde. Ang. ingripande av enskilt statsråd i samband med myndighetsåtgärd för att förhindra olagliga handlingar Jag tackar för den här kompletteringen attjustitieministern inte har avsett att påverka de kommunala myndigheternashandlande. Då har justitieministerns uttalande ju mera fått karaktären av enbedömning eller en dom i efterhand över deras agerande. Uttalandet frånjustitieministerns sida gjordes ju nämUgen enligt de journalister som har refereratdet, som polisingripandet skedde. Jag håller naturligtvis med justitieministern om att manså långt det över huvud taget är möjligt bör undvika att låta polisen agera idet här sammanhanget. Men läget var ju att de sociala myndigheterna hade gjortden bedömningen att det fanns ingen annan lösning än att låta polisen hjälpatill, helt enkelt därför att man måste ställa frågan: Vilka skullekonsekvenserna bh om man accepterade att grupper, som är ute efter att angripaoch skada själva demokratin, genom att ockupera kommunala institutioner skallkunna driva igenom sin vilja mot de representativa kommunalpoUtikerna? Hurskulle det gå om grupperna nästa gång ockuperade elverket och hotade att stängaav strömmen för en del av invånarna, om de inte fick igenom sina krav? Vad jag har velat säga är att det är faktiskt omöjligt attmed detta exempel som utgångspunkt - och det skedde ju ijustitieministerns Ang. lärarsituationen inom vårdutbildningen uttalande- göra gällande att man borde ha förhandlat ytterligare. Det hade lett tillorimUga konsekvenser för demokratin. Jag har inte uttalat mig om huruvida manskulle ha förhandlat ytterligare. Jag har i olika sammanhang, när sådana härsituationer inträffat, uttalat den principiella uppfattningen att man bör sökaså länge möjlighet finns undvika att använda polisen, därför att det kan uppståkompUkationer. Jag har inte uttalat mig om huruvida man i det här aktuellafallet hade förhandlat eller uttalat mig om hur man hadeförhandlat, utan jag avböjde att göra något uttalande om detta. Det är väl ändå viktigt att det förs endebatt om politikernas roll i det här sammanhanget, att vi inte säger att vipolitiker skall skjuta över ansvaret på sociala myndigheter och på polisen. Jagmenar att i ett läge, där man använder våld, terrorism och laglöshet av olikaslag och betecknar det som något slags politisk rättighet, är det viktigt attvi politiker står upp och säger, att det finns lägen i vilka vi inte kanacceptera att en sådan laglöshet breder ut sig ytterligare. Och de många laglydiga i samhället borde väl kunna krävaatt det finns instrument för att försvara deras rättigheter. De borde kunnakräva att ledande politiker, inklusive landets justitieminister, ställer sig påderas sida. På det viset har inte justitieministerns uttalande här fungerat.Justitieministerns uttalande har uppfattats så att justitieministern sagt attdet fanns en del reson i ockupanternas krav, och det innebär att man ställersig på de laglösas sida. Jag återkommer till att raan inte utan vidarefår ta för gott vad som står i en tidning. Men det är alldeles riktigt som herrMolin säger, att när ingen annan lösning står till buds får polisen ingripa.Jag håller också med om och det har jag vid olika tillfällenuttalat i efterhand - att polisen har handlat alldeles riktigt och korrekt. Därtror jag alltså inte att det finns några delade meningar. Överläggningen var härmed slutad. §10 Ang. lärarsituationen inom vårdutbildningen Herr utbildningsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 350, och anförde; har frågat mig hur jag bedömerlärarsituationen inom vårdutbildningen. Det har förelegat vissa svårigheter att erhålla ett säkertunderlag för bedömning av behovet av lärare inom vårdområdet. a. medomläggningen av utbildningen av sjuksköterskor och införandet av den nyavärdutbildningen i gymnasieskolan. För att tillgodose behovet av vårdyrkeslärare har undersenare år vissa åtgärder vidtagits. Med anledning av gymnasieskolreformen harskolöverstyrelsen anordnat fortbildningskurser för vårdyrkeslärare i gymnasieskolan.Dessutom anordnas vid utbildning av sjuksköterskorkompletteringskurser för vårdyrkeslärare och fr. o. m. innevarande budgetärsärskild fortbildning avseende ämnesfördjupning för dem som genomgått kurs vidyrkespedagogiska i vårdyrken eller för dem som har föravsikt att vinna tillträde till praktisk pedagogisk utbildning. Läkare har i allt mindre antal kunnat engageras inomvårdutbildningen i gymnasieskolan och vid sjuksköterskeskolorna. För attåstadkomma en minskning av behovet av läkarinsatser i undervisningen vid dessaskolor har särskilda kurser för vissa vårdyrkeslärare anordnats inom områdenaanatomi, fysiologi och mikrobiologi. Sedan erfarenheter nu vunnits av såvälsjuksköterskeutbUdningen som vårdutbildningen i gymnasieskolan torde det varamöjUgt att erhålla ett säkrare underlag för beräkning av efterfrågan påläramtbildade inom vårdområdet. Inom pågår nu en undersökningangående tillsatta vårdyrkeslärartjänster, antal vakanser, tillgång på behörigalärare och liknande uppgifter. Ang. lärarsituationen inom värdutbildningen FruMARKLUND (vpk): Jag ber att få tacka utbildningsministern för detuttömmande svaret på min enkla fråga. Jag framställde den sedan jag i entidningsnotis hade uppmärksammat att utbildningsnämnden vid länslandsting har svårigheter med att få sökande till lärartjänster både när detgäller sjuksköterskeutbildningen och när det gäller gymnasieskolansvårdutbildningar. Som utbildningsnämnden konstaterar finns det en delspeciella svårigheter inom detta område, eftersom de som skall sköta undervisningenutom sin lärarutbildning också måste ha vissa praktiska erfarenheter inomsjukvården. Detta är nödvändigt t. ex. när det gäller operations- ochintensivvård samt anestesisjukvård. De här svårigheterna har gjort att det i harvarit svårt att få behöriga lärare inom vårdutbildningen, ochutbildningsnämnden har därför vänt sig till som man villskall göra en översyn av lärarsituationen inom vårdutbildningen och anpassadimensioneringen så, att vårdutbildningen kan bedrivas med behöriga lärare. Utbildningsministerns svar gäller naturligtvis situationensom helhet, och min fråga framställdes just för att genom upplysningar av detslag som statsrådet nu har lämnat få en liten uppfattning om vilka möjUghetersom finns att förbättra situationen i , något sora jag bedömer somnödvändigt med tanke på den betydelse som denna utbildning har. Såvitt jag kanse är den av utbildningsministern åberopade undersökningen inomskolöverstyrelsen en åtgärd sora rimmar väl med vad utbildningsnämnden iNorrbotten har begärt och önskat. Ang. viss politisk propaganda i skolorna skall bidra till att de aktuella ning är naturligtvis därför att den problemen i undanröjs. Jagtackar än en gång för svaret. Jag vill bara komplettera mitt svar med att , alltså efter det att mitt svar skrevs ut, har ett sammanträde ägt rummellan , , , socialstyrelsenoch . Man har alltså använt till attdiskutera den fråga som ställt, och jag hoppas att vi skall hittaåtgärder för att snabbt lösa de problem som här onekligen finns. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. viss politisk propaganda i skolorna Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den30 november intagna fråga, nr 351, och anförde: har frågat mig, om jag anserdet lämpligt att statliga verk genom sina pubUkationer bedriver ensidigvänsterextrem smygpropaganda i landets skolor. Enligt gällande bestämmelser skall granskning ske av vissaläromedel som används i skolan. Denna uppgift åvilar läroboksnämnden.Frågan om formerna för granskning av läromedel har behandlats iläromedelsutredningens betänkande Samhällsinsatser på läromedelsområdet. Dettabetänkande bereds i . Det ankommer på de lokala skolmyndigheterna att fattabeslut om inköp av läromedel. Enligt min mening bör denna princip aUtjämtgälla. Jag vill avslutningsvis framhållaatt det är självklart att skolan i sin samlade undervisning skall ge en sakligoch allsidig information. Därav följer emellertid inte att varje enskUtmaterial som används i undervisningen måste vara strikt objektivt. HerrTURESSON (m); Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Det är naturligtvis inte en tillfällighet att det nu ärtredje dagen som vi diskuterar frågor om ensidig indoktrineringav både barn och vuxna här i landet. Man kan, som utbUdningsministern, säga att granskning skerav vissa läromedel och att de lokala skolmyndigheterna själva skall fattabeslut. Men i ett aktuellt fall har en statlig myndighet i massupplaga skickatut en för barn och skolor avsedd pubUkation sora innehåller ensidigt förtal avföreteelser i icke kommunistiska länder och lika ensidigt beröm av denkommunistiska livsstilen. Detta är naturiigtvis mycket allvarligt eftersomskolorna självfallet tror att den statliga myndighet som producerat detta materialvarit lojal mot läroplanens krav på objektivitet i undervisningen. Denhatindoktrinering mot länder som vårt land har officiella vänskapligaförbindelser med som förekommer i den publikation sora jag nu avser uppfyllerinte det minsta krav på objektivitet, och framför aUt är det riskabelt attsådant material sätts i händerna på små barn. Det är klart att detta är en försåtlig propaganda.Skolmyndigheterna säger själva att de ansett sig kunna lita på attstatliga myndigheter är lojala mot läroplanens krav på objektivitet. Men detkan man inte längre göra. Följaktligen måste skolmyndigheterna ifortsättningen, om de inte skall göra sig skyldiga till tjänstefel, med omsorggranska det material som skickas ut sora hjälp i undervisningen. Det är inte entillfredsställande situation, herr utbildningsminister, att statliga verkanvänder sin publikationsverksamhet på detta sätt. Ang. viss politisk propaganda i skolorna Eftersom jag inte är alldeles säker på vadherr avser och eftersom vi inte heller här skaU diskutera enskilda,konkreta fall, är det Utet svårt för mig att föra debatten vidare. Jag anseremellertid att det är lovvärt att statliga verk på sina respektive områden tarinitiativ till ett material sora kan användas i skolan. Det kan naturligtvisdiskuteras hur det raaterialet skall läggas upp. Men jag skulle allmänt ändå vilja varna för att aUtförsnabbt ropa på censur. Jag tror att vi skall vara sparsamma med etiketten"vänsterextre-mistisk propaganda" och inte använda den i varjetänkbar situation. Då slätar raan ut det ordets betydelse på ett sätt som intekan gagna ens i längden. Därför har jag icke av inlägg blivitövertygad ora att från de statliga verkens sida har tagits någotinitiativ sora är klandervärt. Det är inte frågan om att gagna mig, herrutbildningsminister, utan vad det gäller är att den undervisning ochuppfostran som vi ger våra barn skall vara så beskaffad att den gagnardemokratin. Det gör sannerligen inte den här formen avindoktrineringspropaganda. Jag anser också att det är lovvärt att statUga verk tarinitiativ och ger ut publikationer i informationssyfte både för vuxna och förbarn. Men den informationen skall vara objektiv, och framför allt skall den,när den riktar sig till skolorna, vara lojal mot läroplanens krav påobjektivitet. Man ropar inte på censur, herr utbildningsminister, om manställer det enkla kravet, som står helt i linje med läroplanens bestämmelser. Överläggningen var härmed slutad. 2 protokoll 1972. Ang. skolvalens betydelse i undervisningen m. m. skolvalens betydelse i undervisningen m. m. Herr utbUdningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 352, och anförde: Fm har frågat mig, om jag vUlredogöra för min uppfattning om skolvalens betydelse i undervisningen och omjag avser att medverka tUl att de politiska ungdomsorganisationerna gesekonomiska möjUgheter att bidra till valinformationen. I samband med såväl som val har s. k.skolval arrangerats. EnUgt mm uppfattning kan skolvalet pä ett positivt sättskapa ett ökat intresse för samhällsfrågorna som det kan ge enfaktisk information om demokratins arbetsformer. Statliga medel har därföranvisats för skolvalet. Även kommunerna har visat ett stort intresse. Enligt vad jag erfarit har förberedelserna för ett skolval1973 redan börjat. Jag räknar med att såväl stat som kommun skall visa sammapositiva inställning till detta val som till de tidigare. Jag ber att fåtacka för svaret. Jag delar utbUdningsministerns uppfattning att skolvalenhar en stor pedagogisk betydelse som konkretisering av undervisningen främst iavsnitten om demokratin och det politiska livet. Men skolvalen utgör också ettypperligt tUlfälle för de politiska ungdomsorganisationerna att få presenterasin verksamhet, att öka det politiska intresset bland eleverna och attstimulera till ökat poUtiskt engagemang. Därför är det angeläget att skolvalenfår så stor omfattning som möjligt och att helst alla elever kommer i beröring meddem i såväl årskurser 79 som gymnasieskolans samtliga årskurseroch studievägar och även vid folkhögskolorna. Jag vill särskUt peka på de lokala skolstyrelsernasansvar. Det räcker inte med en allmän välvilja. Det räcker inte att ansvaretför skolvalen helt överlämnas till de enskilda skolenheterna. Skolstyrelsernabör aktivt medverka tiU att skolval genomförs, bl. a. genom att samordnaförberedelsearbetet. Vid skolvalet kunde konstateras en stor ojämnhetmellan olika skolenheters och linjers deltagande i valet. Vid gymnasieskolansdåvarande yrkesinriktade linjer var valdeltagandet , medan deltagandeti de traditioneUt teoretiska Unjerna var upp tUl . Genom skolstyrelsernas aktiva ansvarstagande skulle dennaojämnhet kunna undvikas och samtUga elever ges möjlighet att få del av dessavUctiga inslag i undervisningen. Jag hoppas att utbildningsministerns positiva inställningtill skolvalen skall stimulera vederbörande myndigheter skolöverstyrelse,länsskol-nämnder, kommunala skolstyrelser och kultur- och utbildningsnämnder att medverka till att skolvalen kommer till stånd och att därvid ekonomisktoch organisatoriskt bistånd ges till de politiska ungdomsorganisationerna ideras arbete med skolvalen. Jag vill bekräfta att jag delar fruHjelm-Walléns uppfattning att det är önskvärt att samtliga Unjer deltar iskolvalet. Det vore olyckligt om det vid skolvalen också skulle blien skillnad i aktivitet mellan de teoretiska och de yrkesförberedande Unjerna. Överläggningen var härmed slutad. Ang. utskänkningen av alkoholfria drycker från kiosker ochgatukök § 13 Ang. utskänkningen av alkoholfria drycker från kiosker och gatukök Herr finansministern erhöllordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 187, och anförde: i har frågat mig omutskänkning av alkoholfria drycker från kiosker och gatukök bör vara knuten tiUrusdrycksförsäljningsförordningen. Handeln med alkoholfria drycker,som regleras genom förordningen (1955:38) om försäljning av alkoholfriadrycker, omfattas av den översyn av alkohol- och nykterhetspolitiken som förnärvarande sker genom alkoholpolitiska utredningen. Jag är därför inte bereddatt nu göra något uttalande beträffande den handel med sådana drycker som skerfrån kiosker och gatukök. HerrANDERSSON i (fp); Jag tackar finansministern för svaret. Jagblev litet förvånad över att finansministern hänvisar till alkoholpolitiskautredningen. Jag har läst dess direktiv. Det finansministern åsyftar kanmöjligen finnas inkUat i följande mening: "Utredningen bör sålunda ägna uppmärksamhet åt frågorrörande undervisnmgs- och upplysningsverksamhet, försäljningsorganisation, brukav alkoholsvaga drycker m. Här gäUer det nu alkoholfria drycker. Jag har frågat enledamot av utredningen huruvida man sysslar med dryckessorter såsom kaffe, te,choklad och mjölk och fick tUl svar att dem hade man över huvud taget inte allssysslat med. Det dricks saft, lemonad och kaffe olagligt på hundratalsserveringar och gatukök runt om i . T. o. m. här på riksdagshyllanutskänker vi kaffe och te mellan och utan att ha tillstånd tilldetta. Ingen tar väl någon specieU skada härav. Men det erfordras tillstånd avpolismyndighet för att få servera mjölk och andra alkoholfria drycker mellankl. är det i princip fritt fram för att servera dessadrycker. Jag har tagit upp denna fråga därför att ett flertallänsstyrelser har begärt att näringsidkarna inom respektive län skaU inkommamed ansökningar om att få utskänka dessa alkoholfria drycker. Jag tycker medförlov sagt att det är onödigt att krångla tUl detta. Nr 134 varm korv jämte ett glas mjölk ärinte tiUåtet mellan och , den "i*" e"" - 4 r det åter ske, 7 december1972 Påbudet har funnits i 17 år.Tidigare har man väl inte brytt sig om det. -------------------- Mengenom de senaste anvisningarna från alkoholbyrå Ang.utskänkningen polischefer och länsmyndigheter fått ögonen på det och därför avalKonolfria begärt att näringsidkarna skall inkomma med ansökningar. dryckerfrån kiosker rUcsskatteverkets alkoholbyrä utgivna förordnmgen sägs i 3 § 1mom; ochgatukök "Utskänkning av alkoholfriadrycker må icke fortgå längre än tiU klockan22, där ej tidigare tidpunkt föreskrivits enligt 8 § eUer senare tidpunktär tUlåten på grund av bestämmelserna i 2 mom. eller medgivits enligt 3mom." Det finnsinga bestämmelser om när utskänkningen tidigast får börja, Utskänkningen fördagen kan således i och för sig påbörjas redan kl, 00, Näringsidkarna,branschorganisationerna och allmänheten frågar sig om en sådan härlagbestämmelse skall behöva vara kvar när det gäller utskänkning av dessatämligen oskyldiga drycker. Finansministern vill inte framför någon egenuppfattning i denna fråga men måste väl hälla med mig om att det är onödigt attkrångla till det hela med att kräva poUsmyndighets tUlstånd för att få utskänkakaffe, te eller mjölk. Förordningen är omöjlig att tillämpa i vissa sammanhang.Vi ser längs våra vägar många motell och de är ju inte få - som har tillståndatt servera öl till kl, 22,00. Det innebär att om de över huvud taget skall haöppet efter , måste de köra ut alla gäster och ta bort alla glas ochflaskor från borden för att sedan börja servera alkoholfria drycker. Detta ärrätt krängUgt, och finansministern måste väl hålla raed om att det bör kunnaordnas på ett mycket enklare sätt. Enligt vad de som sitter med i alkoholpolitiskautredningen har sagt tUl mig har utredningen inte sysslat med denna fråga.Finansministern sade tidigare att utredningen skaU yara klar , men jagtycker att raan på ett enkelt sätt borde kunna få bort dehär krångligheterna svenska folket har svårt att förstå dem. Finansministern, som oftast är en klok karl och kan ordnapraktiska saker ganska kvickt, kan väl göra det även i detta fall. Herr finansmmistern STRÄNG: Jag tycker nog att i Örebrogjorde det htet mera origineUt än vad som kanske egentligen behövdes när hantalade om att det är förbjudet att servera de alkoholfria dryckerna mellan och men att det därefter går bra att göra det. Jag tror man fårleta rätt intensivt ora man skall hitta några kiosker och gatukök som efter fortsätter med servering till allmänheten. Men det var väl för att detskulle bli litet originellt som den kommentaren gjordes. i känner nog till min allmännauppfattning i sädana frågor den är tolerant i hög grad, och det kommer den att vara i fortsättningen också. Eftersom den stora alkoholpolitiska utredningen har tUlsatts, som skall ta upp frågorna om försäljning av alkoholdrycker, kommer väl den utredningen också att intressera sig för om det skall vara några försäljningsrestriktioner för alkoholfria drycker. Det är möjligt att 20 man kan undvara restriktionerna. Men jag har sagt till mig själv, att eftersomden utredningen arbetar med hela problemet och skall göra om, eUer i varje fallhar frihet att göra om, hela författningssamlingarna både när det gäUeralkoholhaltiga och när det gäller icke alkoholhaltiga drycker - har jag intefunnit det särdeles angeläget att gå ut och göra något speciellt mgripande,framför allt som jag - som jag har sagt har blivit varskodd omatt betänkandet skall komma . i (fp): Nej, herr finansminister, jag viU inte göradetta ovanligt och originellt. Det är nämligen mycket vanligt att t. ex.gatukök har öppet efter - de har ofta öppet betydligt längre in pånatten, men efter är det alltså fritt fram. Jag bedömer detta som ett onödigt krångel, som gott kundemanövreras ut från lagstiftningen; polisen har betydligt mer angelägna sakeratt syssla med än att ordna med tillstånd till näringsidkare att utskänkaalkoholfria drycker av typen eoca-cola, kaffe och mjölk. Ang. uppföljningen av beslut om lagstadgad18-årsgräns för utminutering och utskänkning av mellanöl, m. m. För att kanske ytterligare klara upp ettraöjligt missförstånd beträffande vad som ligger i utredningens befogenheterviU jag säga att det faktiskt, direkt föranlett av en speciell framstäUning,har remitterats ett ärende till alkoholpolitiska utredningen den 30 juni 1972med uppmaning tUl utredningen att ägna intresse åt frågan om handeln även medde alkoholfria dryckerna. Ett sådantmandat har utredningen; på den punkten råder inget tvivel. i (fp): Jag tackar finansministern för detkompletterande svaret. Det framgick, som jag sade, nämligen inte attutredningen skulle syssla med just dessa frågor.