prot · FV09143 · 1972-12-31 00:00:00 — I fråga om djurantalet är det klart att det går att föraresoneraanget att det skuUe vara en förraån att få räkna raed det antal djursom finns vid ÖvergångstiUfäUet. Men genom den regel som finansministernföreslagit har det satts en gräns, och jag anser att utskottsmajoriteten hargått ifrån vad som raycket starkt underströks i utredningen, näraligen att detgällde att få frara ett resultat sora inte ger något sora helst incitaraenttill realisation av djurbesättningar. Jag kan inte annat än beklaga att utskottsraajoriteten härhar. gjort ett ställningstaganade sora enligt så bestärada uttalanden både ipropositionen och i utredningen skulle undvikas. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. En första målsättning i taxeringsarbetet äratt taxeringarna skall göras likformiga och rättvisa samt stå iöverensstäraraelse raed skatteförfattningarna. Härför krävs bl. a. ettordentligt och verifierat underlag vid deklarationens upprättande och så långtsora raöjligt preciserade skattelagar och förordningar. Om denna princip kaninga delade meningar råda. Lika självklart bör det vara att deklarations- ochskattebestäraraelserna är sådana att den enskilde har raöjligheter att heltkänna tUl innehållet, eftersom han eller hon har att bära det juridiskaansvaret för avlämnad självdeklaration. Kunskapen om detta raaterial är såledesför den enskilde en rättssäkerhetsfråga av stora mått. Det är särskilt raot den bakgrunden jag vill fraraföra någrasynpunkter på föreliggande ärende beträffande övergång till obligatoriskbokföringsraässig redovisning av inkorast av jordbruk. Denna övergång innebärju att den frUiet sora nu finns att välja systera upphör . I dettaskede av debatten skaU jag inte ta upp någon detaljgranskning Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. avföreliggande förslag utan endast konstatera att utredning, propositionsförfattareoch utskott ensidigt inriktat sina stäUningstaganden på ett obligatoriura. Jag vill erinra ora den inforraations- ochskolningsverksarahet sora i anslutning tUl en sådan reform kommer in i bildenoch som behövs för att trygga rättssäkerheten för den enskUde. Dennaverksarahet har enligt rain mening inte utskottet ägnat tillräckUgt intresse.Den som praktiskt sysslar raed taxeringsarbete ute på fältet kan redan inuläget konstatera att det brister mycket i detta avseende för alla kategorierdeklarationsskyldiga. Den nu föreslagna reformen inom jordbrukssektorn berör,som framgår av redovisningen, många människor. Stora krav komraer att ställaspå en utbyggd byråservice för bokförings- och deklarationsförfarande. Hur denkapaciteten kan utbyggas raed kvalificerad personal för att klara detkoraraande behovet är svårt att nu överblicka. Men ännu viktigare är, sora jagsade, inforraationssidan för den enskUde. I raotionen 1859 har jag och några partivänner föreslagitatt inte nu skuUe besluta ora övergång tUl bokföringsraässigredovisning för jordbruksföretagare raed en omsättning under 50 000 kronor.Denna del av reformen skall ju inte träda i kraft förrän vid taxering,varför det enligt vår uppfattning är riktigare att invänta erfarenheter från deförsta etappernas genomförande innan man beslutar om denna sista etapp för demindre företagarna. Samraa raening har framkommit i ett enhälligt remissvarfrån , vUket bör väga tungt i sammanhanget. I ett särskilt yttrande tiU utskottets betänkanderedovisas också Uknande synpunkter, och raan förutsätter i detta särskildayttrande en oraprövning, om det skulle bli så att erfarenheterna talar härför.Jag finner det dock för min del mera konsekvent att vänta med beslutet i härberört avseende. Lät raig tillägga att även om skatteutfallet skulle bliförmånligare för dessa mindre företagare genora en övergång tiUbokföringsmässig redovisning, så kvarstår det ökade byråkratiska krångel somav många uppfattas såsora besvärande. Dessa synpunkter tycker jag också börbeaktas vid sidan av den stora frågan rättssäkerheten. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifalltUl motionen 1859. HerrADOLFSSON (m): Jag ber att helt kort få beröra reservationen 7. Genom bokföringsmässig redovisning för jordbruk erhållsstörre möjligheter till resultatutjämning genom avskrivning på inventarier ochvarulagernedskrivning. Stora oUkheter föreligger dock i förvärvskällan jordbruk iförhållande till förvärvskällan rörelse. Främst föreUgger dessa olikheter ijordbrukets begränsade lagringsmöjligheter, vilken olägenhet har till följd attresultatutjäraning genora varulagernedskrivning inte kan utnyttjas på saramasätt sora i annan rörelse. Detta förhållande blir särskilt raärkbart förjordbruk inriktade på spannraålsproduktion, som ridigare här har framhållits. En annan omständighet sora talar för särregler förjordbruket är att skördeskadeersättning utbetalas först året efter det årskördeskadan inträffat. Då ett förväntat skördeskadebidrag enligt nuvaranderegler inte kan upptas som fordran i bokslutet, uppkommer den olägenheten attdenna skattepliktiga inkomst läggs ovanpå den norraala inkorasten förnästkommande år och som regel blir beskattad efter en högre skatteskala. Ett resultatutjäraningskonto sora komplement tillnedskrivningsreglerna skulle därför eliminera här nämnda specieUa förhållandeninom jordbruket. Ett sådant konto skuUe stiraulera den skattskyldige under årmed tiUfredsstäUande ekonoraiskt resultat till ett sparande, vilket skulle varatUl fördel både för själv och för samhället. Den skattskyldige måste i annat fall under goda år skaffasig avdragsgUla utgifter eller avskrivningsobjekt för att undvika olägenheternaraed skatteprogressionen, vUket från företagsekonoraisk synpunkt inte alltid ärförsvarbart. För att åstadkomma jämnare och rättvisare beskattning avjordbruket torde det vara nödvändigt att övergången till bokföringsmässigredovisning korapletteras raed bestämraelser sora raöjliggör kontoavsättningarför förvärvskällan jordbruksfastighet i sin helhet, i huvudsak i överensstämmelsemed skogskontolagstiftningen. Jag ber därför att få yrka bifall tillreservationen 7, där en skyndsara utredning begärs i syfte att genoraföra enallmän öppen resultatutjämning genom en kontometod. I propositionen 120, Jordbruksbeskattning, finns i förslagtill ändring i förordningen om skyldighet för idkare av jordbruk ellerskogsbruk att föra räkenskaper som underlag för taxering i § 11 ett undantagför näringsidkare, vUkas bokföring inte avslutas med vinst- och förlustkonto,att inte få tillämpa s. k. brutet räkenskapsår. Här har ett stort avsteg gjorts från kommitténs förslag,så tUl vida att en viss kategori av lantbrukare i deklarationshänseendekoraraer att behandlas annorlunda än rörelseidkare, vUket är helt eraotkommitténs grundtanke. Detta är obUligt gentemot den grupp lantbrukare, somraed den enklare deklarationsmetoden kan klara sina deklarationer utananlitande av deklarationsmedhjälpare. Det bör enligt min mening inte ställas krav på attavslutning av räkenskaperna raed vinst- och förlustkonto är förutsättningen föratt få tUlämpa brutet räkenskapsår. Detta skulle underlätta både för deklaranteroch myndigheter. Dubbla bokföringen fyller bokföringslagens krav. Med tillämpande av samma regler som gäller förrörelseidkare bör därför även de lantbrukare som använder sig avdeklarationsbilaga med benämningen J 2 få tillämpa brutet räkenskapsår. Dettaskulle underlätta för både deklarationsmedhjälpare och för taxeringsmyndighetergenom att en mycket stor fördelning av arbetet kunde göras och att det utantvivel skulle bidra till betydligt färre ansökningar ora anstånd raedavlämnande av deklarationer, vilka anständsansökningar tenderar attöka. På grund av jordbruksbUagans mycket detaljeradesammanställning torde det inte heller från kontrollsynpunkt vara raotiverat medett undantagande från rätten att få tillämpa brutet räkenskapsår, vUket Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. Bokföringsmässig redovisning av utkomst av jordbruksfastighet,m. dessutomskulle medföra en mängd svårigheter för de jordbrukare som redan tillämparbrutet räkenskapsår och använder sig av deklarationsbilaga J 2. sora jagtidigare talade om. Får jag till slut ställa en fråga till : Påvilka sakskäl grundar sin ändrade uppfattning i vad gälleringångsvärdet på inventarier äldre än fera år? Jag ber att få yrka bifall tiU dereservationer som moderata samlingspartiets utskottsrepresentanter står bakom. pläderade för att vi skulle väntamed att fastställa obligatoriet för den sista delen av övergångslantbrukarna,alltså de raed sraå inkoraster eller sora är något . Vi sora tillhörutskottets raajoritet hävdar eraeUertid att det inte kan vara svårare för enlantbrukaire att fylla i den enkla blankett det här rör sig om än det är förnågon annan rörelseidkare, som har varit tvungen att använda denmetoden, t. ex. skräddare, skomakare, cykelreparatörer och andra. Det är intesvårare för lantbrukaren att göra det, och det är orimligt att ligga kvar medtvå raetoder. Då säger man att man inte har begärt att ligga kvar medtvå metoder utan att raan bara viU vänta en Uten tid. Men om systeraet tUläventyrs inte skulle fungera, så får väl fatta ett nytt beslut. Vitycker inte det iir ändaraålsenligt att göra undantag för en stor grupplantbrukare, när vi föreslår ett obligatoriura som vi tror kommer att fungera. Sedan sade att det behövs ett konto för attklara konsolideringen, raen då tror jag att han har fel. Det finns jumöjligheter att skriva ned det lilla lager man har, och har man inget lager görman ändå nedskrivningar på inventarier och maskiner. Och ora någon väntarersättning från skördeskadeförsäkringen , så får han låta bli attskadeåret skriva ned raaskinerna och skjuta upp den saken till det året dä hanfår ut skördeskadeersättningen. Jag tror att det med detta system är mycket lätt att ändåfå den inkomstutjämning som det är fråga om. Det finns raånga företagare inomraånga andra näringar sora inte heller har några lager, och de försöker klaradet på detta sätt. Det finns enligt min uppfattning inget behov av någraytterligare kontometoder; det är mera raotiverat raed en varning att intehundraprocentigt använda de av- och nedskrivningsraöjligheter sora det nyasystemet ger. När det gäller det brutna räkenskapsåret är raotiveringentill förslaget helt enkelt att det knappast finns några raöjligheter att få inkontrolluppgifter avseende annat än helt kalenderår. Man anser att raan dåinte kan tillåta brutet räkenskapsår, eftersom kontrolluppgifterna gäller helår.Det finns helt andra kontrollmöjligheter när det gäller dem som använder denfullständiga bokföringsmetoden. Sedan till frågan om jag hade någon saklig motivering föratt icke biträda utredningens förslag om en avskrivning . Jagtyckte att jag förklarade det. I propositionen och i utskottets betänkande hardet föreslagits uppluckringar av utredningen, fraraför allt när det gälleringångsvärdet för byggnader; man vUl ha kvar 2/3-principen och man vUlgenomföra den nya 25-procentsregeln. Det är förmånligare än vad utredningenhade föreslagit det är ett av skälen. Ett annat skäl är att jag tror att det finns sakligagrunder att gå ned från . Jag kan utan vidare säga att detvar en koraproraiss när jag accepterade . Jag anser själv att 50procent är rimligare. Om man gör en utredning och tar med alla de maskiner somman tror komraer att föras över, så kommer man upp tUl . Menora raan räknar med aUa de gamla maskiner som det dessutora finns raöjlighetatt ta med, tror jag att är sakligt riktigare än . Det äranledningen tUl att jag har kunnat stödja 50-procentsregeln. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. (ra): säger att det är lätt förjordbrukarna att klara sig utan den här resultatutjämningsmöjligheten. Jag villbara anmäla och jag förutsätter att det fraragick av vad jag redan sagt här ikamraaren - att jag i raotsats tiU anser det vara raycket svårt. Jag är fortfarande förvånad över att kan vararätt ena året och raera rätt . Överläggningen var härmed slutad. yttrade; Utskottets hemställanunder denna punkt koraraer att företagas till avgörande på sådant sätt, attproposition först ställes beträffande den fråga sora beröres i reservationen nr1 av herrar i och i Trobro. Härefter ställes utskottetsheraställan i övrigt under proposition i ett sammanhang. Beträffande avdrag för kostnader för omtäckdikning Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels reservationennr 1 av herrar i och i Trobro, och förklaradesden förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad. Sedan herrMagnusson i begärt votering upplästes och godkändes Den som vUl att kararaaren bifaller skatteutskottets heraställan i betänkandetnr 67 punkten A 1 såvitt avser avdrag för kostnader för den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kararaaren bifalUt reservationen nr 1 av herrar i och i Trobro. Vid oraröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 10 protokoll 1972. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Punkten A 1 i övrigt Utskottets heraställan bifölls. yttrade: Utskottets herastäUanunder denna punkt komraer att företagas till avgörande på sådant sätt, attpropositioner först ställes beträffande de frågor som beröres dels ireservationerna nr 26 och dels i motionen nr 1859 av m. fl., tillvilken bifall yrkats under överläggningen. Härefter ställes utskottetshemställan i övrigt under proposition i ett sararaanhang. Beträffande ingångsvärde för byggnader Propositioner gavs på bifall till dels utskottetsheraställan, dels reservationen nr 2 av herrar i och iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kararaaren bifaller skatteutskottets heraställan i betänkandetnr 67 punkten A 2 såvitt avser ingångsvärde för byggnader den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar i Boråsoch i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositioner gavs på bifall till I :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 3 av i Bäckmora ra. särat3:o) reservationen nr 4 av herrar i och i Trobro, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Däherr i begärde votering, upptogs för bestäramartde avkontrapropositionen ånyo de båda återstående proposi- tionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr i begärt votering även beträffande kontrapropositionenupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den sora vill att kararaaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående skatteutskottets heraställan i betänkandet nr 67punkten A 2 såvitt avser ingångsvärde för markanläggningar antar reservationennr 3 av i Bäckraora ra. röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kararaaren tUl kontraproposition i näranda votering antagit reservationennr 4 av herrar i och i Trobro. Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kamraarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den sora vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 67 punkten A 2 såvitt avseringångsvärde för markanläggningar röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kararaaren bifallit reservationen nr 3 av i Bäckmora m. fl. Vid oraröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkställdes votering medoraröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i ra. fl., ochförklarades den förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruksfastighet,m. Den sora vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 67 punkten A 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kamraarens ledaraöter ha röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Beträffande ingångsvärde för djur Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetsheraställan, dels reservationen nr 6 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson i Arrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringspioposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 67 punkten A 2 såvitt avser ingångsvärdet för djur röstar den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av i Vid omröstning genora uppresningförklarades flertalet av karamarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då i Arrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Beträffandeövergång till bokföringsmässig redovisning Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemställan, dels morionen nr 1859 av ra. fl., och förklarades den förra propositionen vara raedövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 67 punkten A 2 såvitt avserövergång tUl bokföringsmässig redovisning röstar ja, den.det ej vill röstarnej. Vinner nej har kamraaren bifallit motionen nr 1859. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledaraöter ha röstat för ja-propositionen. Punkten A2 i övrigt Utskottets herastäUan bifölls. Punkterna A 3 - A 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 7 av i m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iBorås begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den sora vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 67 punkten B 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 7 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kararaarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna B2 -B5 Karamaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 28 i anledning av propositionen 1972:138 med förslag tUl lag oraändring i , m.m. (ang. mUitära straff m. Genom en den 3 november 1972dagtecknad proposition, 1972:138, hade Kungl. Maj:t, under åberopande av utdragav statsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådets protokoll,föreslagit att anta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändringi , 2. lag omdisciplinstraff för krigsmän, 3. lag ora ändringi mUitära rättegångslagen (1948:472), 4. lag omupphävande av lagen (1948:450) om dödsstraff i vissa fall då riket är i krig. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "Förslaget innebär väsentliga ändringar i denmilitära strafflagstiftningen. Arreststraffet föreslås avskaffat. Samtidigtföreslås att ett nytt disciplinstraff, benämnt fritidsstraff, införes. Dettastraff innebär förbud för den som är förlagd inom kasernområde e. d. att underen tid av på fritid vistas utora sådant oraråde eller del därav.Maximitiden för uttagande av discipUnbot höjs enligt förslaget från 20 till 40dagar. Vidare föreslås vidgade möjligheter att använda tillrättavisning istället för disciplinstraff. Dessutom skaU enligt förslagetbestraffningsberättigad miUtär befattningshavare få ökade möjligheter attavskriva railitära mål." I detta sammanhang hade behandlats dels devid början väckta motionerna 1972:651av herrar Enskog (fp) och (), 1972:901 av m. (c) vari hemställts att vid förestående förändring av den militärastrafflagstiftningen arreststraffet skulle avskaffas eller dess utnyttjandestarkt reduceras för såväl värnpliktiga som fast anställd personal, 1972:1456 av (vpk) och (vpk), dels den i anledning avpropositionen väckta motionen 1972:1904 av ra. (ra) variheraställts dels att beslutade att arrest bibehölls sora straff förkrigsraan och att arrest utdörades i minst 3 och , varav högst 8dagar utan tjänstgöring och med löneavdrag, dels att beslutade vidtai raotionen föreslagna ändringar beträffande 2 § lagen om disciplinstraff förkrigsmän, 8 § militära rättegångslagen samt 21 kap. 20 § . A. att skulle avslå motionen 1972:1904 såvittgällde införande av särskilt stadgande om bötesstraff för heravärnsraän, B. att skulle avslå motionen 1972:1904 såvittgällde stadgandet om inhämtande av yttrande i disciphnärenden rörande heravärnsraän, 1. raed avslag påmotionerna 1972:901 och 1972:1904, såvitt däri yrkats arreststraffetsbibehållande, skulle anta 32 kap. 6 § i det i propositionen 1972:138 framlagdaförslaget till lag om ändring i samt förslaget till lag omdisciplinstraff för krigsmän och förslaget till lag om ändring i militärarättegångslagen, 2. skulle finnamorionerna 1972:651, 1972:901 och 1972:1456, såvitt däri yrkats arreststraffetsavskaffande, icke föranleda någon åtgärd. D. att skulle anta det i propositionenfraralagda förslaget till lag oni ändring i i den mån det inte omfattades av utskottets hemställan under C samt förslaget till lag om upphävande av lagen (1948:450) om dödsstraff i vissa fall då riket är i krig, E. att skulle avslå motionen 1972:1904 såvittgällde benäraningen hemvärnsrekryter. F. att skulle avslå motionerna 1972:651 och1972:1456 såvitt gäUde avskaffande av mUitära befattningshavaresbestraffningsrätt samt anpassning i övrigt av den railitära straffordningen tUlcivila förhållanden. Reservation hade avgivits av (),som ansett att utskottet under C bort hemställa, att 1. i anledning avmotionerna 1972:901 och 1972:1904, såvitt däri yrkats arreststraffetsbibehållande, dels skulle avslå 32 kap. 6 § i det i propositionen 1972:138framlagda förslaget till lag ora ändring i , förslaget till lag oradisciplinstraff för krigsraan och förslaget till lag om ändring i mUitärarättegångslagen, dels hos Kungl. Maj;t skulle anhålla om förslag tUl sådanlagstiftning rörande railitära straff och disciplinraedel som föranleddes avvad reservanten uttalat om ett bibehållande av arreststraffet i begränsadomfattning, 2. skulle avslåmotionerna 1972:651, 1972:901 och 1972:1456 såvitt däri yrkats arreststraffetsavskaffande. (ra): När justitieutskottet har behandlatföreUggande proposition om ändring i har vi haft en utgångspunktgemensam, nämligen att det fortfarande behövs en raiUtär straffordning raen attden inte skall vara onödigt omfattande. Det är kanske också den utgångspunkten som har gjort atthela utskottet tillstyrker propositionens förslag om att man skall avskaffa detmiUtära dödsstraffet. Jag behöver inte orda mycket om detta, utan vill baraunderstryka att utskottet på den punkten är enigt. Det är en synpunkt som utskottet ger uttryck åt ibetänkandet sora det finns anledning att understryka. Jag vill göra det raotbakgrund av vad departementschefen uttalat i propositionen. Utskottet säger attnågra överväganden rörande nödvändigheten av att i ett fraratida krigslägeåterinföra dödstraffet nu inte bör förekomma.