prot · FV0986 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en början av fru andre vicetalmannen. § 1 Ersättare för riksdagsledamöterna Föredrogs konstilulionsulskoltets betänkande nr 30 ianledning av propositionen 1972:66 med förslag lUl grundlagsändringar m,m,,avseende ersättare för riksdagsledamöterna, samt följdmotioner. Under åberopande av statsrådsprotokollet överjustitieärenden hade Kungl, Maj:l dels förelagt för prövning i grundlagsenligordning ett vid propositionen fogat förslag lill ändringar i regeringsformenoch riksdagsordningen, delsföreslagit att bifalla vid propositionen fogade förslag lill 1) lag omersättare för riksdagsledamöter, 2) lag om ändringi lagen (1920:796) om val till . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås alt del skall finnasersättare för riksdagsledamot som är lalman eUer som tillhörstatsrådet liksom för ledamot som är ledig. Under lid som ledamot är talmaneller statsråd skall hans mandat innehas av ersättare. Beviljas ledamotledighet för minst en månad skall ersättare kallas in för all tjänstgöra iledamotens ställe. Enligt förslaget skall ersättarna utses vid sammavalhandling som ledamölerna. Vid valet får endast s. k. ospallade valsedlaranvändas. Ersättarna utses i princip enligt samma regler som f. n. gäller vidutseende av efterträdare till avgången ledamot, dvs. ersättarna skall utses förutom från samma parti i samma valkrets och från samma lisltyp somledamoten. För varje ledamot skall utses lika många ersättare som partiet fältmandal i vaUcrelsen, dock minst tre. Reglerna innebär att ersättare kommer attfungera som gruppersällare. Ersättare kallas av talmannen. Därvid skall talmannen iprincip iakttaga den mellan ersättarna bestämda turordningen. Denna får frångåsendast om särskilda skäl gör del motiverat. I proposilionen föreslås vidare ändringar i reglerna omfuUmakl för riksdagsledamot. a. föreslås att beteckning fullmakt byts ulmol bevis. Avsikten är att de erforderliga grundlagsändringarna skallslutligt antas års riksdag och ersättarna finnas tillgängligaför fiänslgöring tämligen därefter. Vissa av de föreslagna ändringarnai vallagstiflningen bl. a. de som gäller valsedels utformning - Ersättare för riks-dagsledam ö t erna måsledärför tillämpas redan vid ordinarie val. Propositionen bygger på ett av grundlagberedningen ibetänkande (SOU 1970:17) framlagt förslag. Beredningen har med endastsmärre jämkningar fört över sitt förslag om ersättare för riksdagsledamöternalUl del förslag lill ny regeringsform och ny riksdagsordning som beredningennyligen har offentliggjort (SOU 1972:15)," I dettasammanhang hade behandlats motionen1972:1634 av (), molionen 1972:1659 av m, fl, (m) varihemställts atl rUcsdagen, med avslag på Kungl, Maj:ls proposition 1972:66,skulle anhålla alt Kungl, Maj:t förelade vårriksdag nytt förslag omersättare för riksdagsledamöter och all rUcsdagen skulle beslå av 299ledamöter, molionen 1972:1660 av m, fl, (fp) vari hemstäUtsatt i samband med beslul om införande av ersätlarsystem beslutade omen sänkning av antalet ledamöter i från 350 lill 299 medUcraftlrädande fr, o, m, riksdag samt atl under godkännandei övrigt av Kungl, Maj:ls förslag tUl lag om ersättare för rUcsdagsledamöternabeslutade atl meningen "Om särskUda skäl föranleda det, får talmannen dockfrångå den sålunda bestämda ordningen", skulle utgå ur lagtexten, motionen 1972:1662 av m. fl, (fp, m) saml molionen 1972:1663 av i (fp). 1, skulle avslåmotionen 1972:1662, såvitt däri yrkats avslag på propositionen 1972:66, 2, skuUe avslåmotionen 1972:1659, 3, skulle avslåmotionerna a) 1972:1634, b) 1972:1660,såvitt däri yrkats beslul om sänkt ledamolsanlal i , 4, i anledning avproposilionen 1972:66, såvitt nu var i fråga, skuUe anta del i belänkandetintagna förslaget lill ändring i regeringsformen och riksdagsordningen, 5, med bifaU tUlpropositionen 1972:66, såvitt nu var i fråga, och avslag på motionen 1972:1660,såvitt den inle omfattades av utskottets hemställan under 3, skuUe anta det ibetänkandet intagna förslaget tUl lag om ersättare för riksdagsledamöter, 6, med avslag påmolionen 1972:1662, såvitt den inle omfattades av utskottets hemställan under1, och motionen 1972:1663 skuUe anta det genom proposilionen 1972:66 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1920:796) om val till . 1) av herrar () och i (m), vilkaansett atl utskottet Under 2 bort hemställa, atl med bifaU lill motionen 1972:1659 och avslagpå proposilionen 1972:66 skulle anhålla hos Kungl, Maj;t om förslag lill 1973års vårrUcsdag om sänkning av ledamolsanlal lill 299 och införandeav ersättare för riksdagsledamöter, 2) av (), som ansett alt utskottet under 3b bort hemslälla, att rUcsdagen i anledning av motionen 1972:1660, såvitt nuvar i fråga, skulle anhåUa hos Kungl, Maj:t alt Kungl, Maj:t i samband mednästa års beslul om grundlagsändringar förelade ett förslag om minskningav storlek lill 299 ledamöter. I dagens nummer av står att läsa en artikelsom inleds på följande sätt: "beslutar all sänkastatsrådens löner med . går emot." Dettaär, fru talman, elt exempel på en s. k. vinklad nyhet. Samma fråga vinkladesännu mera , då del på löpsedlar och i helsidesrubriker hetteall var del enda parti som motsatte sig en sänkning av statsrådenslöner med och var de enda som hindrade detta steg i jämlikhetensnamn från att tagas. Del är onödigt alt i denna församling säga all del ju inleförhåller sig så. När moderata samlingspartiet vid det senaste tillfälletmotsatte sig införandet av ersättare, berodde det på att nomineringarna redanhade påbörjats och alt regeringens propå, som framfördes under hand, kom försent. Moderata samlingspartiet har intet emot alt ettersätlarsystem införes; tvärtom finner vi det ganska välbetänkt. Vi finner detvälbetänkt med tanke på ledamöterna som inle skall oroas av svårigheter försitt parti vid längre sjukdom eller annan frånvaro; vi finner del välbetänktmed tanke på kvillningsmännen och deras mödor; vi finner det välbetänkt ocksåför alt undvika olyckshändelser av del slag som inträffade ,då en ledamot av kammaren var borta i nära utan att ny man valdes. Vi finner det också välbetänkt att talmannen får ständigersättare som en markering av hans efter valtillfällel något över partiernastående position. Vi finner del välbetänkt också med tanke på statsråden.Regeringsarbetet är så sUtsamt att det sannerligen är ganska onödigt attstatsråden skall behöva uppehålla sig här vid långa nattplena och vidomröstningar syssla med småsaker som ligger utanför deras departement ochinsyn; vi finner det också välbetänkt med tanke på del departementala arbetet,som måste flyta lättare om man slipper atl antichambrera i korridorerna härunder långa perioder. Låt mig i detta sammanhang uttala min tillfredsställelseöver att regeringen har följt den moderata representanten i grundlagberedningenbeträffande tiden för inkallande av ersättare och höjt grundlagbered- Ersättare för riksdag sledam ö t er na Beträffande statsråden vill vi uttala den förhoppningenatt ändringen inle skall leda lill att statsråden blir främmande fåglar ikammaren och inle uppenbarar sig här ulan att de i alla fall söker följariksdagsarbetet faslän de slipper den tidigare bundenheten. Det vore ganskaolyckligt för demokratin om regeringsbänken stode tom långa perioder därför attstatsråden inte obligatoriskt tvingas atl närvara. Del utgör inte något gottexempel när etl nuvarande statsråd, såvitt jag kunnat finna, under hela år 1971och den gångna delen av 1972 inte har yttrat sig i kammaren och knappast syntstill här. Men när moderata samlingspartiets representanler ikonstitutionsulskollet yrkar avslag på propositionen, sker det av heltandra skäl. Det sker först och främst i samband med atl samma representanterbegär elt nytt förslag lill nästa års riksdag. Moderata samlingspartiet ärmissnöjt med det nuvarande förslaget av den anledningen, att i detsamma inteupptas frågan om ledamotsantalet i kammaren. Låt mig ge en kort historik. Vid de överiäggningar mellan partierna som upptogs avregeringen efter det alt förfatlningsutredningen hade framlagt sitt förslagföreslogs från flera håll att den nya kammaren skulle beslå av 350 ledamöter, ioch för sig en minskning i förhållande till de tidigare två kamrarna. Moderatasamlingspartiet motsatte sig detta och yrkade på högst 300 ledamöter. EmeUertidville majoriteten ha 350, och när grundlagberedningen senare skulle utarbetasitt förslag togs hänsyn härtill. Även majoriteten i beredningen stannade för350 ledamöter. Del kan här nämnas alt del i sista stund gjordes försökatl reducera antalet till 275 å 300. Dessa försök väckte intresse men strandadepå motstånd från elt parti, , av skäl som i och för sig måstebetraktas såsom aktningsvärda. ledning hade haft svårighelermed atl vinna gehör för kompromissen i övrigt och ville då inte skapa nyasvårigheler inför utsikten att dessa måhända skulle stjälpa hela kompromissen.Därav följde att det trots moderata samlingspartiets motstånd föreslogs enkammare med 350 ledamöter. Remisskritiken var kraftig. 16 länsstyrelser och ett stortantal ämbetsverk ansåg att denna kammare skulle bli för tungrodd. Remissinstansernagav betydande förord för 300 ledamöter, men kompromissen var ett faktum. Är 1968 reserverade sig samtUga moderater och enfolkpartist i konstitulionsulskottet för etl lägre antal, nämligen 300,Viktigare var att majoritet enade sig om uttalandet atten ersätlar-instilution - jag återger fritt ur konslilulionsulskottets betänkandenr 1968 - skulle medföra att olika landsdelar och orter samt skilda yrkenoch intressefiktningar flck större möjligheter att bli representerade.Utskottet tUlade: "En ersällarinsfilution kan i viss mån tillgodose dettainlresse, och del torde även frånsett detta bU ofrånkomligt all ånyo övervägaledamolsanlalet i den mån ersättare införs," Utskottet fortsatte i ett följande stycke: "Som enföljd av del nu anförda vUl utskottet, utan att ta ställning i sakfrågan,uttala som ett önskemål, atl frågan om införande av ersättare för riksdagensledamöter behandlasmed viss förtur inom gmndlagberedningen. Skulle prövningen ulfallapositivt," - med positivt menas alltså atl antalet ledamöter skall sänkas -"kan detta bl, a, få konsekvenser för planeringen av den nya riksdagenslokaler," Grundlagberedningen följde denna direkta uppmaning frånutskottet och avgav ett betänkande om ersättare. Där utgick man ånyo från 350ledamöter. Två av grundlagberedningens ledamöter, herrar ochHilding , hade varil ledamöter i konslilulionsutskottel , men dehade väl kommit på andra tankar eftersom de inte reserverade sig lill förmånför 300 ledamöter i samband med behandlingen av frågan om enersättarinslitution, vilket den moderate representanten gjorde. har frågan genom Kungl, Maj:ts proposition ånyopasserat , och man finner att utskottet inte har velatsammankoppla ersällarinslitutionen med frågan om antalet ledamöter i kammaren. Vid utskottets betänkande har fogats en reservation avtvå moderata utskottsledamöler och en reservation från av i stortsett likartad innebörd, I utskottet finns flera ledamöter : herrHilding , och , Vad dessa ansåg ofrånkomligt1968 har blivit frånkomligt , Jag måste ställa några frågor: Vad harskett? Vad har kunnat förorsaka denna ändring? Departementschefen säger i propositionen all del inle ärlämpligt atl sammankoppla frågan om kammarledamöternas antal och frågan omersättarinslilutionen. Där fick konstitutionsutskotlet av 1968! Det var delutskottet som sammankopplade frågorna. Men den motiveringen och densammankopplingen underkänns nu av regeringen. Ja, det kan näppeligenvara erfarenheterna från förra årets riksdag eller från den nu snarl gångnavårriksdagen! Dessa erfarenheter tyder med all kraft på alt farhågorna harbesannats, och jag hänvisar i del avseendet till statistik som lämnas i enfolkpartimolion och till för kammarledamöterna väl kända vittnesbörd av olikaslag och olika uttalanden från talmän och talmanskonferens. Vad sker nu? Jo, i stället för atl överväga en minskningav antalet ledamöter i samband med att ersättare införs föreslär regeringen ochutskottets majoritet en ökning av antalet aktiva ledamöter i kammaren, enökning av antalet ledamöter som är berättigade att framträda i talarstolen - enökning som kan tänkas uppgå till minst 20, ibland 30 personer. Man gör alltsåprecis tvärtom mot vad ell enigt konstitutionsutskott sade , Varför görman tvärtom? Svaret farväl lämnas av andra talare. Det är alldeles uppenbart att följderna av väntade ställningstagande kommer att bU de väl kända och förutsedda. Detkommer att medföra krav på ökade debaltreslriktioner, yttrandefriheten kommeratt inskränkas säkerligen varligt, men ändå inskränkas. Del kommer att blifler nattplena och därmed följande mindre information om arbete tUlallmänhelen. Del kommer att bli onödiga kostnader, och det blir bekymmer medplaneringen för nya byggnad, om nu en sådan skaU komma lUl slånd.Skall den projekteras för 370, 350 eUer 300 ledamöter? Det blir frågor sommåste lösas, om man vilket jag lycker är tveksamt - skall planera för etl nytt riksdagshusså efter det att detta hus har tagits i bmk. Låt mig, fru lalman, slå fasl alt del enda parti somkonsekvent, från def frågan uppkommit, har arbetat för en effektiv riksdag medell för elt land som icke orimligt ledamotsantal är moderata samlingspartiet.Vi kommer att fortsätta vårt arbete i den riktningen. Det är därför, frutalman, som jag yrkar bifall liU reservationen 1, En mycket stor kammare i meningen antal ledamöter innebär väsentligaolägenheter. Det väcks då så många motioner, interpellationer och enkla frågoratl det blir orimligt långa plena. Alltför många debatter måste håUas påkväUarna och intressel för dem utanför blir mycket begränsat. Delleder också lill atl det blir för liten lid för ledamöterna att hålla kontaktmed hemorten och med samhället utanför själva . Jobbet här vidSergels torg tar för mycken lid, kontakten med väljarna blir lidande. skall vi genomföra en ersätlarreform. Jag är personligenvarm anhängare av ett sådant system och hade stora sympatier för deturspmngliga förslag som lades fram av grundlagberedningen. Del är bra att viföre nomineringarna till nästa års val får reda på vilka regler för suppleantersom efter valet troligen kommer alt gälla. Men en sådan här reform innebär också i realiteten enutvidgning av storlek. Statsråden får ersättare. Långvarigt sjukafår det. En del av dem som har utrikes uppdrag likaså. För andra med längretjänstledighet kan suppleanter rycka in. Allt detta är bra. Men man kan därförockså få räkna med, som motionen 1660 av m, fl, visar, att antaletarbetande i kammaren då ökar med kanske 2030 ledamöter i genomsnitt. Jusl då är det etl naturligt ögonblick all minska kammarensstorlek i stället för alt öka den. som man genomför ersättarreformenborde man kunna enas om all begränsa antalet riksdagsplalser. Då skall vi lahänsyn både tUl kravet på regional balans och till önskemålet om en effektivtarbetande kammare. Grundlagberedningens majorilet har föreslagit atl riksdagenskaU bestå av 349 ledamöter. En minskning med 50 vore rimlig i samband med attvi på annat sätt gör det möjligt för 20-30 ersättare all rycka in. Jag har därför ikonslilulionsulskottet reserverat mig för en minskning av storlektUl 299 ledamöter och yrkar bifaU lUl reservationen 2. HertJOHANSSON i (s): Det råder ingen tvekan om atl det finns enmycket stor uppslutning kring tanken atl införa ersättare förriksdagsledamöter. Bakom utskottels förslag står samtliga socialdemokrater ochcenterpartister samt en av de två folkpartisterna. Det intressanta äremellertid att även reservanterna omfattar suppleanttanken. har visserligen yrkat avslag påpropositionen, men han markerade i talarstolen all han anslöt sig lill tankenpå ersättare, under förutsättningatl antalet ledamöter reducerades. har följt utskottet och ansluter sig tilldess förslag men vUl att skall skriva till Kungl, Maj:t ochbegära en reduktion av ledamolsanlalet. Enigheten sträcker sig emellertid etl stycke längre. Detråder även enighet om formerna för utseende av ersättare. Grundlagberedningenmenade att ersättarna skulle komma från samma valkrets och frånsamma listtyp som den ledamot som skulle ersättas. Under remissbehandUngenframförde vallekniska utredningen ell förslag om a'.l man skulle tillämpa enmetod med "riksersättare". Del skulle innebära atl ersättarna utsågspå samma sätl som innehavarna av ufiämningsman-daten. Denna tanke har tagitsupp i en motion, men inom konstitutionsutskotlet råder del fuUständig enighetom alt man skall följa den metod som gmndlagberedningen och regeringen harföreslagit. När det gäller talmannens och statsrådens suppleanter kan välknappast tänkas någon annan metod. Jag skall vUligt erkänna att för övriga ledamöterssuppleanter fanns det med gmndlagberedningens ursprungliga förslag skäl för dentanke som valtekniska utredningen utvecklade. Man skulle på det sättet få enkår av suppleanter som myckel ofta skulle tjänstgöra och följaktligen förvärvaen betydande erfarenhet och kunnighet i riksdagsarbelet. gäller del vakanserpå . Då försvagas detta skäl i mycket hög grad. Däremot får ett annal skäl som varil grundlagberedningensen helt annan relevans, nämligen det atl man genom dess metod kan uppehållaförbindelsen med valkretsen. Låt oss ta det exemplet att någon riksdagsledamotmåsle vara borta en riksdagstermin. Det finns bara en företrädare för partietfrån valkretsen. Följde man riksersättarprincipen skuUe det leda till alt detunder inte funnes någon företrädare för detta parti frånvalkretsen. Den som kom in som ersättare kunde bo i en helt annan valkrets. Med detta kommer jag in på den fråga som slår icentrum, nämligen antalet ledamöter. Som väntat var har hänvisattill ställningstagande 1968 och även nämnt mitt namn idetta sammanhang. Jag har också tagil fram utskottets betänkande av ,och kanske även jag, fru talman, kan få läsa in litet av delta i kammarensprotokoll: "En betydelsefull fördel med etl högt ledamotsantal är attriksdagens folkliga förankring därigenom breddas, Inle bara olika landsdelaroch orter ulan även skUda yrken och intresseriktningar får större möjligheteratt bli representerade i . En ersättarinslitution kan i viss måntillgodose della inlresse, och del torde även frånsett detta bli ofrånkomligtall ånyo överväga ledamolsanlalet i den mån ersättare införs," Delvissammanföll det jag läste med vad har anfört fråntalarstolen. Låt mig emeUertid fästa uppmärksamhet på att här står atlledamotsantalet skulle övervägas. Jag har inte i detta lagt in den tolkningenalt konstitulionsulskotlet skulle känna sig förpliktat atl den dag ersättareskulle införas lägga fram elt förslag om reduktion av antalet ledamöter. har det skett sådana överväganden, för atl lala medkonslilulionsulskottet. För min del har jag deltagit i två sådana prövningar.Den första Som väl känner till innebär detförslag som gmndlagberedningen har lagt fram att majoriteten, som i dettafall består av socialdemokraterna och centerpartisten, håller fast vid dethöga antalet 349 ledamöter. Den folkpartistiska representanten, ,har ansett atl erfarenheter av riksdag talar för en reduktion, ochherr har hållit fast vid sin gamla linje. Sedan har jag deltagit i enny prövning av detta ärende, och det skedde inom konstitulionsulskottet. Låtmig helt korl få redovisa de skäl som har lett till alt jag har hållit på dethögre ledamolsanlalet. Får jag försl se frågan från utskottens synpunkt. Det trorjag är väsentligt atl man drar in i debatten, ty såvitt jag förstår underlättarersättarna utskottens verksamhet. Problemet i utskotten är alt alltid fåsamtliga platser besatta, inte att man skulle ha ett överflöd av suppleanter iutskotten. En gång i tiden hade vi för få utskottsplatser i , och delledde tUl alt del i vissa fall kunde dröja innan en riksdagsledamotblev ordinarie utskotlsledamot. Det gjorde att suppleanterna i vissa utskottytterst säUan fick tjänstgöra. är situationen den att det kan uppståsvårigheter att besätta utskottsplatserna, och suppleanter är åtminstone ivissa utskott eftersökta. Denna situation förbättras genom att man fårsuppleanter. Emellertid får man väl också granska frågan från kammarenssynpunkt, och det är det som och har gjort. Dåutgår de från atl ersättarna skall vara mycket flitiga här i kammaren, och detär kanske en riktig utgångspunkt, men i ett avseende tror jag dock alt manskall ta hänsyn till de erfarenheter vi har. De som ställer enkla frågor ochinterpellerar hör i stor utsträckning lill oppositionspartierna. Ersättarna förstatsråden tror jag inte kommer att bli de som trägnast interpeUerar ochställer enkla frågor. Visst lär det kunna förekomma att även sådana suppleanterkan gripa in och interpellera, men jag tror inte all man behöver utgå ifrån attdessa ersättare vafie vecka ställer enkla frågor eller väcker interpeUationertill det statsråd för vilket vederbörande är ersättare, även om man lillkammarledamöternas förnöjelse ibland kan få en duell mellan ett statsråd ochhans suppleant. Vidare säger man alt ytlrandefrUielen begränsas genom ettstörre antal ledamöter, och det är klart atl detta är en väsenflig fråga som vibehöver noga överväga. När man bedömer antalet ledamöter fär man också tahänsyn till den återhållsamhet när det gäller alt yttra sig som den enskUdeledamoten lägger och de debaltreslriktioner eventuellt kaninföra. Men en reduktion av antalet ledamöter leder uppenbariigen till att eltmindre antal kan yttra sig i . Del blir några som får störremöjligheter att yttra sig, men de som blir utestängda lär ju inte få lUlfäUealt här i utveckla några tankegångar. Ytterligare hänvisar till kontakterna medväljarna. Uppenbariigen är det mycket väsentligt att vi kan upprätthålla dessakontakter, men färre riksdagsledamöter betyder sämre kontakter med väljama.Delta får så mycket större betydelse som en reduktion kommer atl gå ul över glesbygderna.Tidigare, fm talman, har jag läst vad konstitutionsutskotlet anförde som skälför ett stort antal ledamöter , Detta gäller allfiämt. har vifåll en debatt där man ofta framhåUerbetydelsen av atl man har goda kontakter mellan väljarna och de valda.Möjligheterna härtiU försvagas om man reducerar antalet ledamöter. Ett relativthögt antal ledamöter betyder en god geografisk spridning och att man kan takontakt med skilda landsdelar. Med den valkretsindelning vi nu har och med detvalsystem som vi fillämpar uppstår det uppenbariigen en försvagning avglesbygdernas representation. Detta får särskild betydelse för partier somharen representant från en valkrets. Del kan bli så atl etl litet parti blirorepresenteral i valkretsen, vUket leder till att de kontakter som är sånödvändiga inle kan uppehållas direkl av en ledamot som bor i denna valkrets. har redan fäsl uppmärksamheten på betydelsenav atl fattar sitt beslut , så att partierna får klarhet införnomineringarna. Det har varit det avgörande skälet till att konstilutionsutskottetvelat få fram denna proposition och delta utskottsbetänkande ,Nomineringsarbetel böfiar , och därför är det viktigt atl vi ide olika partierna vet vad vi skall utgå från. Med delta,fru talman, yrkar jag bifall tiU utskottets hemställan. () kort genmäle: i läste ur konstitutionsutskottetsutlåtande upp argument för etl högt antal ledamöter. Jag skuUekunna läsa upp argumenten för ett lågt antal ledamöter de står på sidan före men jag skall inte betunga kammaren och dess protokoU med den läsningen; jagkoncentrerade mig på slutsatsen, att det var ofrånkomligt att ledamolsanlaletupptogs till ny prövning om och när en ersättarinstilution införes. säger alt han har varit med om tvåsådana prövningar: inom grundlagberedningen och inom konstitutionsutskotlet.Ja, jag har varit med vid båda dessa tUlfäUen, Vi menar tydligen olika ting närvi talar om prövning. Jag kan inte finna all del t, ex, i konstilutionsutskottetdenna gång förekom någonting som var värt ordet prövning i samband med dennaproposition.