prot · FV0979 · 1972-12-31 00:00:00 — Sedan lill frågan om vem som betalar kostnaderna förSovjets utrikeshandel eller utrikeshandel. De kostnaderna tas alltid uthos det arbetande folkel; det är självklart. Vare sig det är händernas ellerhjärnans män, är det framför allt dessa lönearbetare som skapar värdena det ärfråga om. Även i etl land där det råder en privalkapilalislisk samhällsordning,oavsett om den har en borgerlig demokratisk fana eller orn den är fascistiskeller nazistisk, las kostnaderna alltid ut av folket -det är självklart.Kapitalisterna skapar inga värden, de är i stället tärande - inte skapande. Meni Sovjel, och i de socialistiska länderna äger folket produktionsmedlen.Där har man gjort sig av nied kapitalisterna. Om ni sedan säger att det inle är någonskillnad mellan dessa kollegier och exportråd, skulle man kunna ställafrågan; Varför är man så angelägen om att instifta denna organisation, Sverigesexportråd, om del inte är fråga om atl finna etl nytt sätt att spruta inytterligare miljoner till storfinansen. Den möjligheten förelåg inte tidigare. Inrättande av exportråd, m. m. HerrLANGE (s); E'ru talman! Jag ber kammarens ledamöter om ursäkt för att jag tar tillorda än en gång. Jag vill bara slå fast, att jag är tacksam för det erkännandesom gjorde i sitt sista anförande om att det är folket sombetalar detta. Då har vi i alla fall kommit varandra en bit närmare. Han nämnde också att det var typiskt att jag mer ellermindre hamnat på samma linje som . Såvitt jag vel - del har ocksåbetonats här i deballen - är det etl enhälligt utskott som sä när som pävänsterpartiet kommunisterna avgivit ett betänkande bakom vilket alla partierstår. Jag drar mig inte för atl kämpa mot er när jag anser att ni har orätt ochså vanlolkar förhållandena. Det har slagils fast att vi tidigare haft ettsamarbete med näringslivet. Vi behöver del om vi skall fä nägon effekt av deåtgärder som erfordras för att främja exporten. Sedan har man gjorl en omorganisation som ger möjlighet -har väl inte kunnat undgå atl observera detta - till en bättre Åtgärder för att främja handel med deösteuropeiska länderna samordningav de ekonomiska resurserna och där även företagarna i fortsättningen färhjälpa till att bidra. Det är förhållandet, Det här är en effektivare form förett samarbete som bedrivits ganska länge här i landet och som är nödvändigt, omman verkligen skall få det resultat som man vUl uppnå. i (vpk): En liten formell anmärkning. Jag har hörttalare efter talare från den borgerliga sidan - med denna terminologiinkluderar jag de socialdemokratiska talarna - tala om att det finns ettenhälligt utskott. Jag vet inte var den terminologin kommer ifrån. Står denkommunistiske ulskoltsrepresenlanten utanför utskottet eller är han mindre värdän övriga utskottsledamöler, eftersom man talar om etl enhälligt utskott? Fulltså föraktfullt talar man inte i interna socialdemokratiska kretsar om dekommunistiska riksdagsrösterna, när de skaU användas till atl stötta upp enfallfärdig regering. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Lorentzon begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 27 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 21 Åtgärder för att främja handel med deösteuropeiska länderna Föredrogs näringsutskottels betänkande nr 28 i anledningav motion om åtgärder för alt främja handel med de östeuropeiskaländerna. I detta betänkande behandlades motionen 1972:1362 avherrar Wirmark (fp) och () vari hemställts att skulleuppdra åt Kungl. Maj;t att med beaktande av vad som i motionen anförts låta utredaolika vägar alt främja handel med samt vidta lämpligaåtgärder i detta syfte. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1972:1362. 1 den motion som behandlas i näringsutskottets belänkandenr 28 har vi motionärer visat på fyra områden som är viktiga för all främjahandeln med . Det gäller för det första frågan om en liberalisering avden svenska importkvoteringen beträffande vissa varor från . Det gäller för det andra att söka utverka lättnader ifråga om företags representation, så all svenska företag får större möjligheteratt etablera egna försäljningskontor i samtliga de här länderna - vi vet attden möjligheten finns i viss utsträckning i - eller att på annat sätt representanter permanent stationerade där. Det gäller för det tredje att ytterligare bygga ut denofficiella handelsrepresenlationen och förbättra informationen om . Det gäller slutligen för det fjärde att undersökamöjligheterna för att vidta sådana åtgärder från myndigheternas sida atlsvenska företag i östländerna inle blir försatta i en diskriminerad ställning ijämförelse med förelag från andra västländer när det gäller att ge önskadekrediter och det på konkurrenskraftiga vUlkor. Vi har begärt att man undersöker de här sakerna. Utskottethar svarat att hel del åtgärder vidtas och har intygat att vi aktuaUseral en väsentligfråga, men man avstyrker motionen därför att man inte tycker att en särskildutredning är motiverad. Jag vill säga alt vi motionärer fäster ingen större viktvid i vilka former man företar de här undersökningarna. Vår tanke var attutredningen kunde företas på normall sätt inom berörda departement eller inomkommerskollegium, givetvis i samverkan med näring.slivsorganisationerna. Men vi tycker, fru talman, att vissa skrivningar iutskottets betänkande andas ett ointresse för atf driva fram den utvecklingmotionen åsyftar. Det är riktigt att en hel del åtgärder har vidtagits undersenare år, rnen vi tycker att de har varit för få och haft för litenomfattning. Först har vi t. ex. fäll en handelssekreterartjänst i Moskvaoch ett generalkonsulat i och här gäller det ändå hela , marknad med 220 miljoner människor. Vi menar att östhandelns relativt ringa omfattning intefår lUlmätas alltför stor betydelse vid tilldelningen av anslag förhandelsfrämjande verksamhet ulan att man måste särskilt beakta både deexpansionsmöjligheter som finns och den speciella karaktären hos den härhandeln, som särskilt motiverar insatser från statsmakternas sida. Jag syftardärvid på att det rör sig om skilda ekonomiska system, om icke-konvertiblavalutor och om mindre möjligheter för förelagen att själva verka genomicke-statliga kanaler. En av nyckelfrågorna är givetvis de importkvoteringar somvi tillämpar för , som är tillkomna bl. a. i syfle alt skyddaproduktion och sysselsättning i starkt konkurrensutsalta näringsgrenar. Åtgärder för att främja handel med deösteuropeiska länderna Åtgärder för att främja handel med deösteuropeiska länderna sagt attde kvoteringarna ter sig rätt ineffektiva ur protektionistisk synpunkt,eftersom ändå bara svarar för en mindre del av den här känsligaimporten. Frågan är om vi inte i stället skulle eftersträva generellt verkandebegränsningar av importen inom de varuområden där sådana kan anses önskvärda.Vi menar att det vore bättre att inom ramen för en totalt sett oförändradimport kunna ge östländerna i stort sett samma möjligheter att konkurrera påden svenska marknaden som vi ger andra icke EFTA-stater, mennaturligtvis inte med de preferenser som vi kommit överens om att geu-länderna. Ätt genomföra en sådan reform vore att befriaöststaterna från en diskriminerande behandling, och ett sådant handlingssättkan antas få betydelse inte bara för importen därifrån utan även för vår egenexport till . säger näringsutskottet att möjligheten tillliberalisering av de här kvoteringarna "begränsas av de handelspolitiskaförpliktelser som har att iaktta enligt GATT-överenskomrnelsen".Jag måsle erkänna att jag har litet svårt att förstå det resonemanget. Om maneftersträvar generella begränsningar kan det visserligen skapa problem i deGATT-länder där vi nu inte har några sådana begränsningar. Men del äregendomligt all, som utskottet gör, enbart stanna vid detta konstaterande. GäTT;3 uppgift är atl främjainternationell handel över huvud taget och att undanröja diskriminering. Vaddet här gäller är egentligen alt tillämpa ;s grundregel - den mest gynnadenationsprincipen - också gentemot östländerna, så att de kan konkurrera på likavillkor på våra marknader. De borde alltså mötas av samma tullar sorn andraländer men inte av särbestämmelser. Om det inte är möjligt från svensk sida att unilateraltvidta åtgärder i den riktnirrgen borde vi åtminstone ta upp en debatt om dettai för att få en sådan allmän lösning lill stånd. Men den tanken återfinnsinte i utskcttets betänkande, Jag vUl också betona i detta sammanhang att flera avöstländerna är medlemmar i : , och . ÄvenUngern förhandlar om medlemskap. Mot den bakgrunden ter det sig ännu meregendomligt att anföra GATT-överenskommelsen som ett hinder. Såvitt jag v5t harman vid de kontakter som tagils med östeuropeiska länder inom bunditsig för en målsättning att just slopa sådana kvoteringsbestämmelser förÖsteuropa senast före utgången av 1974. Man kan alltså säga att kravet på attompröva kvoteringen ligger i linje med :s egna målsättningar. Och man kan tillägga att även röster inom svensktnäringsliv höjts för en omprövrring. På sade direktör i att vi på nytt måstese över våra importrestriktioner. Han var medveten om att man inle kan göra deli dagens konjunkturläge, men han betonade att "denna översyn får intedröja för länge, om inte allvarliga problem skall uppstå". Mot denbakgrunden förstår jag inle varför utskottet inte ens kan gå med på enutredning av frågan. Till slut, fru talman, några ord om krediterna somkonkurrensmedel. Utskottet uttrycker sig så att man får intrycket att det inteobserverat att justönskemålen om krediter är ett av de stora problemen i öslhandeln. Demöjligheter som våra konkurrenter erbjuder kan svenskt näringsliv förnärvarande inte konkurrera med. Låt mig återigen citera , som påSparbanksföreningens konferens yttrade: "Med hänsyn tiU kreditfrågornasförväntade växande roll för öslhandeln måsle den snarastmöjligt ta ställning till frågan om vilka förbättrade möjligheter som iframtiden skall kunna erbjudas svenska förelag av våra kredilinstitutioner föratt de skall kunna konkurrera på mer jämbördiga villkor än vad som är fallet ," Skall man tolka utskottets skrivning så, att utskottetförutsätter att regeringen har ögonen riktade på detta problem? Eller menarutskottet all frågan nog löser sig själv? Jag vUl i huvudsak i överensstämmelse medhemställan i motionen 1362 yrka att anhåller att Kungl, Maj:t medbeaktande av vad som anförts i motionen låter utreda olika vägar att främjaSveriges handel med samt vidta lämpliga åtgärder i della syfte. i Slorfors (s): Med hänvisning till ett enhälligtutskottsbetänkande skall jag vara myckel kortfattad. De frågor som aktualiserats av motionärerna och ocksåhar framförts av från talarstolen och som ytterligare utvecklatsinom utskottet är onekligen frågor av mycket stor betydelse. Jag vill peka påvad vi anfört i utskollets betänkande som anger nya vägar till ökathandelsutbyte. Möjligheterna att öka handel med de östeuropeiskastaterna bevakas kontinuerligt av bl, a, kommerskollegium. Vissa av de sakersom motionärerna vill utveckla - och var inne även på detta - ärsådant som redan är på gång, Handelssekreterarkonlor har inrättats i ochBudapest, och vid vår ambassad i har en fiänst inrättats förspecialbevakning av de handelspolitiska frågorna. Vi har inrättat eltgeneralkonsulat i från innevarande år. Även della är en hjälp för altutveckla vår handel österut. Vi har vid behandlingen av föregående ärende för en stundsedan beslutat inrätta exportråd. Detta kommer utan tvivel att medföraökade möjligheter att centralt ordna utställningar, genomföra Sverigekampanjeroch understödja de svenska företagens exportansträngningar i , Av vadsom redovisats i utskottets betänkande framgår också att handeln med deösteuropeiska länderna är i mycket stark utveckling, något som vi givetvis allahälsar med stor tillfredsställelse. Med hänsyn lill vad jag tidigare redovisatav vad som sker anser vi att det inte är nödvändigt att företa någon utredning. Därmed ber jag, fru talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Åtgärder för att främja handel med de östeuropeiskaländerna Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av under överiäggningen framställda yrkandet,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Nr 79------------- § 22 Fru andre vice talmannenmeddelade alt på föredragningslistan för j, j j--------------- morgondagens sammanträde skulleinrikesutskotlets betänkande nr 7 och 16 ai 1Q7?------ näringsutskotlets betänkande nr 36i nu nämnd ordning uppföras främst -------------------- bland två gånger bordlagda ärenden. § 23 Anmäldes och bordlades Konslilutionsulskoltetsbelänkande: Nr 27 i anledning av Kungl. Maj;ts i propositionen 1972:1inom verksamhetsområde gjorda framställning om anslagför /73 till statligt partistöd jämte motioner rörande dels detstatliga partistödet, dels det kommunala partistödet Nr 27 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:77 medförslag lill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m.m. jämte motion Nr 28 i anledning av motioner om slopande av beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet Nr 7 i anledning av molion angående rält för omyndig lillersättning av staten för förlust genom förskingring av omyndigs medel Nr 10 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1972:5 medförslag lill skadeståndslag m. m. jämte motioner Nr 32 i anledning av motioner om pant på engångsglas m.m. Nr 30 i anledning av propositionen 1972:92 med förslagtill resegarantilag jämte motion Nr 31 i anledning av propositionen 1972:85 angåendeutgifter på tilläggsstat till riksstaten för /72 i vad avserhandelsdepartementets verksamhetsområde Nr 32 i anledning av propositionen 1972:46 angåendeåtgärder för atl påverka strukturomvandlingen inom vissa branscher jämtemotioner Nr 33 i anledning av propositionen 1972:47 angåendeåtgärder för möbelindustrin, snickeriinduslrin m. fl. Nr 34 i anledning av propositionen 1972:52 angåendemedelstillskott till AB Asea-Alom jämte motion Nr 35 i anledning av propositionen 1972:85 angåendeutgifter på tiUäggsstat till fiksstaten för /72 i vad avserindustridepartementets verksamhetsområde jämte motioner Nr 38 i anledning av propositionen 1972 :54 angåendeorganisationen av officiell provning och kontroU samt officiell melrologiskverksamhet m. m. jämte motion Nr 39 i anledning av propositionen 1972:57 angåendeSveriges 170 försörjning med kärnbränsle jämtemotioner Civilutskottetsbelänkande: Nr 79 Nr 28 i anledning av propositionen 1972:72 med förslagtill riktlinjer jisdaeen den för finansiering av lokaler för boendeservice m, m, jämte motioner jg 1972 § 24 Meddelande ang, enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framställts,nämligen Nr 213 () till herr jordbruksministern om integration mellan skogshögskolan och : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för attåstadkomma den av skogshögskolans styrelse och föreslagna integrationen mellan ,skogshögskolan och ? Nr 214 () till herr industriministernangående utredningen om malmbrytning i Stekenjokk: Kommer utredningen om eventuell malmbrytning i Stekenjokkalt bli färdig så att förslag kan föreläggas höstriksdagen 1972? Nr 215 () till herr utbildningsministernangående utrednmg om organisation: När avser statsrådet att tillsätta den begärda utredningen om () organisation och kommer denna atl innehålla Nr 216 i Arrie (c) till herrkommunikationsministern angående tidpunkten för framläggande av förslag frånbussbidragsutredningen: Kan det påräknas att förslag från bussbidragsutredningenkan föreligga i sädan tid att förslaget kan remissbehandlas och att propositionangående ändrat bussbidragssystem kan föreläggas årets höstriksdag såsomaviserats i statsverkspropositionen? § 25 Kammaren åtskUdes kl, 17,57,