prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag blev helt konfunderad när jag fick se representanter icivilutskottet på en reservution som gäUer undersökning uv purtisymputier. 1969var jag tillsammans med bl. a. i med om att väcka enmotion om att centralbyrån skuUe få medel för ett metodutvecklingsarbete i dethär avseendet. Då fick vi tyvärr inte bifall. Vi återkom 1970, ochefter ett aktivt arbete i utskottet av bl. a. i ochdeltagande i debatten i andra kammaren av bl. a. beslöt riksdagenatt anvisa medel till för metodutveckling i frågu ompurtisympatiundersökningar. Detta metodutvecklingsarbete är nu genomfört. Manhur nu möjligheter att på ett vetenskapligt, kunske inte helt ountastligt menväsentligt bättre sätt än tidigare utföru den här typen uv undersökningar. När mun har lagt ner några påutvecklingsarbete och kan böriu göru den här typen av undersökningar - ja, dåvill inte centerpurtiet vuru med. När vi behandlade de här frågorna 1969 och1970 mötte vi motstånd från , men är inte med päreservationen. Det är klart att mun inte kun undgå utt bli förvänud över denkonsekvens, eller skull vi sägu inkonsekvens, som framför ullt centerpurtiethur visut i sitt ugerande när det gäller inställningen till den här typen avundersökningar. HerrGREBÄCK (c) kort genmäle: Vi har tydligen lyckats med utt fä herrHugosson både lugn och förvånad. Det är vice ordförunden som har lyckats fåherr lugn med vad utskottsmajoriteten uttalat när det gällerutvecklingen av det här arbetet med välfärdsnormer m. m. Jag skulle också kännamig lugn, om viUe lova mig att fä till stånd en arbetsgmpp med puriumentarisktinslag för att föHa det vidure arbetet, när forskningsresultut och metodik hurutvecklats tillräckligt. Jag tyckte mig förstå uv vad sade att huni alla händelser inte ställde sig heltoförstående inför den tanken. Sä åter t:ill förvåning över centerpartietsställningstagande i utskottet i är. Det har ju sin rot i en motion fråncenterpartihåll om att borde avslå det föreslagna ansluget på 1 mUjonkronor för partisympatiundersökningar. Vi tycker att i nuvarandestutsfinunsiella läge finns dei angelägnare uppgifter att pluceru pengurna pään utt vidtu den här undersökningen just . De metodstudier som mun hur gjort,och som nämner, behöver inte vuru helt bortkustade för det. Detfinns väl alltid någon skrivbordslåda att stoppa ned dem i tills vidare,föreställer jag mig. Personligen hyser jug sturkt tvivel på det sumhällsnyttigui utt unvändu statens pengar för sädanu där undersökningur över huvud taget.Jug tror att vi kan låta Rudio och fortsättu med det urbetet ochlåtu nyhetssynpunkten vuru uvgörande och låta bli att försöka skupu något slugssumhälLsvetenskaplig korrelator i det här sammanhanget. () kort genmäle: Jag tackar för att jag fick tillfälle tillreplik, även om det inte är formellt rätt uv mig utt unvändu den härgenerositeten. Vär ordning är ju sådun att jag inte kan replikera på ett inläggsom inte är riktat mot mig. Men eftersom utskottets ordförandetog upp detta vill jag bara säga att det här med urbetsgrupper gälldetjänstemunnugrupper. Det berättudes ju i utskottet UV de föredrugande att detskulle bildus arbetsgrupper av dänstemän för dessa specialområden. Humvida detså småningom kommer in pariamentariker i någon kommitté är en fråga som visedun får diskuteru. Men det vur ulltså dänstemunnugmpper som jug berörde imitt anförande. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle; säger att jag hur blivit bådelugn uv debatten och förvånad under debatten, och det är nog en riktigslutsuts, . Jag hur blivit lugn när det gäller det primära för mig,nämligen att arbete som genomförs av en speciell sakkunnig inom kunslihusetinom en näru frumtid kommer utt resulteru i förslug till en bättre statistiskbelysning uv väifärdskomponenternu i vårt sumhälle. Det är precis vud jug hurkrävt i den motion, nr 1435, där mitt namn återfinnes. Därigenom blir detmöjligt för statistiska centrulbyrån utt, som vice ordförunden här sude, ipetitu budget äsku medel för detta. Sedun skall vi väl mte tu upp någon större debuttbeträffunde undersökningur om purtisymputier. Jug medger gärnu att det förvissofinns väsentligt angelägnare uppgifter att anslå medel till. Men hur man varitmed om att under ett pur års tid unslå medel och därigenom lägga gmnden till enrättvisande form av undersökningar på dettu område, blir jug en aning förvånadöver att man inte vill anslå de i ulla full mycket begränsude medel som det härär frågu om. Det primära motivet, , 1969 och 1970, dåcenterpartiet hade representanter blund jnotionärernu, vur utt mun genomstutistisku centrulbyrånskulle få undersökningar som var buserude på en bättre vetenskuplig metodik änden metodik som vur föremål för en sumlud expertbedömning och av samtligastatistiska experter här i landet ansågs vara uv ringu kvulitet, nämUgen densom unvänder. Det vur kanske det som var den primära orsuken till uttcenterpurtiets förutvurunde riksdagsman, professor , så hårt engageradesig i den här frågan. HerrMÖLLER i (s): hur uvstyrkt motion nr 782, somjag hade väckt, rörande utredning om en bättre urbetslöshetsstutistik.Utskottet hänvisur till utt överläggningur upptugits mellun huvudmännen för detvå stutistisku arbetslöshetsserier som vi har, nämligen AMS och statistiskacentralbyrån. AMS har vidare tagit initiativ till att upplysa massmedia ominnebörden uv dess stutistik. uttulur förvånunde nog inte någon egenmening i dennu viktigu frågu. Jug hoppus verkligen utt tystnuden inte skulltolkus som förnöjsamhet med det nuvarande tillståndet. Kruvet på en bättrestutistik om urbetslöshet och sysselsättning är sturkt motiverut, för det ärverkligen inte bru som det nu är. Bukgrunden till min motion vur den senuste tidens mycketförvirrude debutt om urbetslöshetsstutistiken. Allmänheten måste ställu siggunsku undrunde när det två gånger i månuden publicerus urbetslöshetssiffrorsom mycket sturkt skiHer sig från vurundra och som ibland pekur i rukt motsuttriktning. Att de bådu serierna, AMS;s och den s. k. AKU-under-sökningen, avseratt mätu helt oliku suker, utt de hur oliku kriterier, oliku underlug osv. hurju ullmänheten i regel inte klurt för sig. Även mussmediu gör sig skyldigu tillutt skupu förvirring och misstur sig oftu på innebörden. Mun får mycket sturktvarierunde uppfuttningur om urbets-löshetens verkligu storlek eller om vud sommenus med urbetslöshet över huvud tuget. AMS kun t. ex. röru sig med siffror på50 000-75 000 urbetslösa, med 100 000-125 000.Andru huvdur rent uv utt urbetslösheten i självu verket är en hulv miljon ellermer. Det beror på hur mun mäter det finns inget entydigturbetslöshetsbegrepp. Jug hur i motionen päpekut att nuvarande stutistiskuserier iblund uttrycker helt oliku rörelseriktning. vuruntulet urbetslösu enligt 106 000 personer, vilket innebar en minskningfrän november med 14 000. Men enligt AMS ökade arbetslösheten frän novembertill december med 2 300 till 73 600. Det är alltså helt olika riktningar. Ännu mer förbluffande siffror hur lugts frum uv ledamotenav dennu kammare, förbundsordföranden i , i ett färsktnummer av tidningen . Han hur grunskut ÄKU;s uppgifter om dettotulu untulet byggnudsurbeture i lundet månudsvis t. o. m.junuuri 1972 och han har funnit det märkliga, att enligt dennu serie skulle vivur tredje månud plötsligt ha 25 000 fler byggnudsarbetare än månuden innun!Hun förvånus vidure över de underligu vuriutionernu i antalet arbetslösabyggnadsarbetare och frågar: Gick verkligen arbetslösheten nermellan augusti ochseptember och meUan ? Det är i sä fall något som ingenannan har märkt, säger . Och gick urbetslösheten verkligen uppmed stormsteg meUun och ? Dethar heller ingen annun märkt, säger förbundsordförande. Och hurförklurus utt t. o. m. registrerade lägre arbetslöshet blandbyggnadsarbetarna än AMS gjorde summu månud? finner ÄKU:s siffror otUlförlitliga -vilket är ett hårt omdöme - men ändå spelar de stor roU i den aUmännukonjunkturdebatten, och de citeras som om de vore sunnu, tillägger han. Tidningen har i ett nummerdiskuterat samma fråga med kritiska röster. Ombudsman sägeratt båda serierna har sina brister. Vi har inte en statistik som kantjäna som underlag för att bedömu var och hur vi skall sätta in arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för utt få den bästa effekten, säger han och pekur på en rud fuktiskubrister och önskemål om vur stutistiken bör förbättrus. När jag hade väckt min motion tog en av vårt lands främstastatistiska experter kontakt med mig, och han påvisade en rud brister i destutistiska serierna, särskilt i . Jug skall inte mer detaHerut gå in pådessu frågor. Men behovet står aUdeles klurt - vi behöver en säkrare, meraentydig, mera differentierad arbetslöshetsstatistik för att kunna hantera den ikonjunkturpolitiken. Det här är inte bara en fråga om statistisk reda.Arbetslöshetens omfattning, dess fördelning på olika grupper, åldrar osv. haren mycket stor praktisk betydelse när det gäller för samhället, förstatsmakternu och myndigheternu utt sättu in åtgärder där de behövs och i rättaproportioner. En statistik som underskuttar respektive överskattararbetslösheten riskerar att leda tUl feldimensionerade insatser, och därför ärfrågan central. Jag skall här inte mer än erinra om finansminister kritik UV utt i sitt underlug räknar in sju årgångar pensionärer ochett par årgångar ungdomur som i hög grud ännu går i skola. Jag förstår attsådana tUlskott i underlaget kan vara av värde för att mäta sysselsättningen,men eftersom i den allmänna debatten har kommit utt först och sistbetraktas som en arbetslöshetsstatistik, inte som en sysselsättningsstatistik,är det av utomordentligt stor betydelse att underlaget är realistiskt. Jag skall inte ställa något yrkande. Men trots attcivilutskottet har intagit en något självutplånande attityd i denna fråga viUjag ändå uttala den förhoppningen att berörda myndigheter inte slår sig till routan energiskt försöker utveckla, förbättru och sumordnu urbetslöshetsstutistiken,att inledda överläggningar mellan AMS och SCB skall leda till resultat ochbristerna elimineras, så att detta instrument finsHpas i kampen motarbetslösheten och för den fulla sysselsättningen. HerrWESTBERG i (fp); Det är inte så vunligt att någon begär ordet,när utskottets ställningstugunde i en fråga är enhälligt, men som motionär intebura utan också vid två tidigare riksdagar i en fråga som behandlas icivilutskottets förevarande betänkande nr 6 vill jag ändå göra någrakommentarer till utskottsbetänkandet. I motionen 603 yrkas att hos Kungl. Maj;tbegär åtgärder för att samordna och förstärka den prognosverksamhet påurbetsmurknudens område som bedrivs på oliku håll med syfte att få frum delssådunu prognoser för behovet uv urbetskraft som ger en totalbild avarbetsmarknadens behov och anger den väntade fördelningen mellun olikuyrkesgrupper, dels rullunde prognoser som underlug för snubbuunpussningsåtgärder inom utbildnings- och omskolningsområdet, när lägetförändras. Själv anser jag att de frågor som vi tar upp i vär motionär uv utomordentligt stor betydelse. Hur oftu upplever vi inte utt vårplunering och våru åtgärder på här berörda områden inte stämmer med verkligheten!Behoven visar sig vara helt undru än de vi hude plunerut för. Det är väl ingensom vill påstå annut än att vi behöver veta mer om arbetsmarknadens utvecklingoch förändringarna där och utt vi även behöver en säkrure grund för våruställningstugunden när det gäller utt unpassa vårt utbildningsväsende och våromskolningsverksamhet till de behov som framkommer. Men vad säger nu utskottet? Jo, utskottet säger för det första att förslaget iväsentliga delar är uv samma innehåll som de förslug som framförts vid 1970 och riksdugur. Det är onekligen riktigt. Vidure säger utskottet: "Statsut skottet fann --- en ullmän frumställning frän riksdugens sidu Sedan redogör utskottet för ärendet och tilläggerslutligen - och det är det som jag tycker är anmärkningsvärt: "Eftersomintet nytt muterial tillkommit finner utskottet inte anlednirig föreligga attfrångå sitt tidigare ställningstagande." Det är detta sista uttulunde somhur upprört mig och uppkullut mig till utt trots gällunde pruxis tu till orduhär. Utskottet säger utt intet nytt muteriul tillkommit, men ärinte de förändringur som ägt rum pä urbetsmarknuden något nyttmaterial? Är inte de svåra anpassningsproblemen på arbetsmarknaden någotnytt material? Är inte akademikeröverskottet och den storaungdomsarbetslösheten något som kan få utskottet att tänka om? Är inte bristenpä yrkeskunnigt folk i produktionen nägot som tulur för ett unnat grepp omdessa frågor? Är inte utvecklingen när det gäller våra anslutningsmöjlighetertill EEC något som påverkat våra förutsättningar? Hur ingenting hänt sedun 1970som ännu sturkure understryker kruvet på samordning och förstärkning avprognosverksamheten? Enligt min mening måste man ha gömt sig i en buske för attinta den positionen. Men, fru talmun, jug skull nu inte ytterligure förlängudebutten; jug hänvisar till framställningen i motionen. Jag kan dock inteunderlåta att framhålla att de problem som jag hur tugit upp i motionen är uvsådun vikt utt jug kommer utt fortsätta minu unsträngningur utt få ett gensvuri på försluget om en kruftfull sutsning på en sumordning och utbyggnadav prognosverksamheten i enlighet med motionsyrkandet. Men för dagen ställerjag inte något yrkunde. HerrGREBÄCK (c): i unser tydligen uttutskottet inte ägnat hans motion den uppmärksamhet som han menade att denfördänar. Jag vill buru citera vud utskottet säger pä s. 1 1 i betänkundet;"Eftersom och äMS:s statistikkompletterar vurundru i oliku uvseenden är det enligt utskottets meningnödvändigt att även fortsättningsvis arbeta med två urbetslöshetsstutistiskuserier." Inrikesministern hur vid svur pä en enkel frägu här i kummurengivit uttryck för summa uppfattning. Vidare konstaterar utskottet; "SCB och AMS har underhösten 1971 inlett överläggningar för att uppnå bättre samordning mellanserierna. Dessa överläggningar har ännu ej avslutats. Vidure hur AMS tugitinitiutiv för utt upplysa representanter för massmedia om innebörden avstutistiken på urbetsmurknudens område." Härtill kan läggus utt civilutskottet för föredrugninghude kullut representunter för såväl urbetsmurknudsstyrelsen som stutistiskacentral byrån. De gav uttryck åt uppfattningen att mun genom sumråd bordeförsöka komma fram till en tUlförlitligare stutistik på det här området.Arbetet fortgår ulltså, och det blir väl uniedning att återkomma när deöverläggningur som pågår uvslututs och vi får se vud de har givit förresultat. i (s) kort genmäle; Jug hur pä intet sätt lagt ned någon prestigei min motion - det är inte särskUt intressant om det är just min motion somuppmärksammats, utan det är naturligtvis sakfrågan det gäller. Jag tycker dockatt utskottet mot bakgrund av den utomordentligt allvarliga kritik och denlivliga debutt som förekommit kunde hu kostut på sig utt skjutapä och betona att det är utomordentligt angeläget att vi fär en effektivare ochbättre statistik. Resultutet uv de överläggningur som pågår och som jugrefererude till motser nuturligtvis också jug med förväntningar. Men det hudevurit dUtulunde om utskottet och därmed helu riksdugen hude ställt sig bakomungelägenhetskruvet. i (fp): sade i ett tidigare unförundeutt oppositionen hude vurit negutiv till låginkomstutredningen, och till intäktför dettu tog hun en del suker som hade skrivits i icke-sociulistisk press. Jagvill för det förstu sägu utt det är feluktigt utt anse att en utrednings arbeteoch vad den kommer fram till inte skall kunna kritiseras i sak. Den åsikten harvi väl alla. När det gäller folkpartietshandlande i den här frågan begärde vi en sådan utredning, inte minst BertilOhlin, och vi framförde det kravet i flera partimotioner innanlåginkomstutredningen tillsattes. Så var ute i ogjort väder påden här punkten. HerrHUGOSSON (s); Jag anser mig ingalunda varu ute i ogjortväder. sude att har socialdemokratinsugt nej tilloppositionens krav på bättre belysning av välfärden i sumhället. Jug reugerudemot dettu och sude att det ändå är regeringen som har tillsuttlåginkomstutredningen. Förvisso hur mun rätt utt kritiseru en utredning och dessmetodik och resultuten. Men oppositionens kritik mot låginkomstutredningen ochspecieUt dess huvudsekreterares sätt utt urbetu under åren 1969, 1970 och 1971vände sig vurken mot metodiken eller mot resultaten. Först i och med attläginkomstutredningens urbete ludes om från ett utredningsurbete tillurbetsgrupper inom kunslihuset blev helt plötsligt låginkomstutredningenspeciellt för folkpurtiet så betydelsefull. HerrMÖLLER i (fp); Vi unser det värdefullt utt utredningenäntligen kom till, och vi unser det ocksä värdefullt utt det kommit frum en heldel resultut genom dennu utredning, som för övrigt inte helt kunde uvslutusjust pä grund UV att den flyttades över till kanslihuset. Sedan vill jag bara säga att är ute i ogjortväder igen när han nu hävdar att jag skulle ha sagt att socialdemokraterna intealls var intresserade av dessa frågor. 1 mitt anförande sade jug mycket klurtutt diskussionen i dug gällde just de undersökningur som statistiska centralbyrånbegärt unslag till. Överläggningen var härmed slutud. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 1 uv herrur Wennerfors och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wennerfors begärt votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som vill att kummaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 6 punkten 1 röstur ju, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kummaren bifullit reservutionen nr 1 uv herrur Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning gav föHunde resultut; Ja - 279Nej - 39 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels' utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vuru med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition; Den som vUl utt kummuren bifuller civilutskottetshemställun i betänkundet nr 6 punkten 3 röstur ju, den det ej vill röstur nej. Vinnernej hur kummaren bifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertulet uv kummurens ledamöter ha röstut för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föHande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessu punkter hemställt. Propositioner gavs på bifull tUl dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 3 uv m. fl., och förklurudes denförru propositionen vara med övervägunde ju besvurud. Sedun begärtvotering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställun i betänkundet nr 6 punkten 8 röstur ju, den det ej vill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertulet uv kummurens ledamöter hu röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsupparat.Denna omröstning gav föHunde resultat: Punkterna 9 och 10 Kammaren biföU vud utskottet i dessu punkter hemställt. § 19Utgifterna inom verksamhetsområde Föredrogs utrikesutskottetsbetänkunde nr 1 i uniedning uv Kungl. Muj;ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningur rörunde utgifternu för /73 inomutrikesdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Muj:t hude i propositionen1972:1 bUuga 5 (punkt A l,s. 4-6i utdrag av statsrådsprotokollet överutrikesdepurtementsärenden för den 3 junuuri 1972) föreslugit att a) bemyndiga Kungl.Maj:t att inrättu två dänster i utrikesförvult-ningen som sändebud i 1, b) tiUUtrikesförvaltningen för /73 anvisa ett förslagsanslug UV . I dettu summunhang hade behundlutsmotionen 1972:437 av herrur i och Oskurson (m). 1. skulle avslåmotionen 1972:437, 2. bemyndigadeKungl. Muj:t utt inrätta tvä dänster i utrikesförvaltningen som sändebud i , 3. tUlUtrikesförvaltningen för /73 unvisude ett förslugsunslug av . Reservation hude uvgivits uv herrarHernelius (m) och (), som ansett att utskottet under 3 borthemställa, utt riksdugen till Utrikesförvultningen för budgetåret1972/73 unvisude ett förslugsunslag uv . HerrHERNELIUS (m): Reservutionen vid detta utskottsbetänkundegäller Kungl Muj;ts förslug om inrättunde uv en umbussud i Botswunu. Vud är dä Botswunu? Enligt tillgänglig kulender är det enrepublik inom det brittisku sumväldet med 600 000 invänure. Primitivt luntbmkoch boskupsskötsel bedrivs. Lundets ekonomi dominerus uv Sydufrika; valutan ärgemensam för bådu ländernu, och många botswanier arbetar i . Vilken är motiveringen för att vi skall få en ambassad idetta relutivt lillu land? Jo, den är att svenskt bistånd kommer utt utgå. Hurstort är då detta bistånd? Jag skall pussa på utt rätta - jag höll på attav gammal vana säga ett tryckfel, men det är det inte en felaktig uppgift ireservationen. Det står att utbetalningarna av svenska biståndsmedel tUlBotswunu för /73 förutses uppgå till 4 mUjoner kronor. Det skullvuru /72. Det är dettu svensku bistånd som gör utt vi nu skullfå en umbussud inom det lundet. Reservunternu tycker utt det är en gunsku klen motivering.SIDA skull upprättu ett kontor i summa område, ett kontor som beräknas dru enkostnud pä . VUken uppgift skull då umbussuden fylla? Man frågarsig om inte SIDA kunde sköta SIDA. Ambassaden beräknas komma att dra en kostnaduv . Det är säkerligen beräkningur i underkunt det ärrelutivt kostsumt utt köra i gäng en ambassad, och det krävs en del personalför att hälla den i gång; det behövs en ersättare, det behövs en chuufför, detbehövs något biträde, det blir dyrbura resor och dyrbara kommunikutioner medhemlandet Vi tycker att proportionerna mellan de administrativa kostnudernu iBotswunu och det bistånd som kan uttalas blir orimliga. kommer biståndet attstiga - i rusk tukt, hur det sagts. Men även om så blir fallet - och då får munnuturligtvis tu hänsyn till att en del utgår i form av låm, vUka ärprojekterade och inte kräver övervakning - blir proportionerna ullt unnut ängynnsummu mellun kostnuder och utbetul-ningur. Det är inte heller sannolikt utten umbassud kun fyllu undru uppgifter i fortsättningen än sådunu somsammanhänger med SlDA:s bistånd. Dettu är unledningen till utt reservunternu yrkar uvslugpå Kungl. Muj:ts förslag i denna del. Vi hade faktiskt hoppats attutrikesminister under sin vandring från det strävsamma, sparsammafinansdepartementet till glansen och härligheten i Arvfurstens pulats inteskulle glömma bort sin gumla spursamhetspolitik. HerrDAHLÉN(fp): har motiverut reservutionenmed tankegångar som redun frumförts i reservutionen. Hun tycker att biståndettill Botswunu är så litet utt det inte finns uniedning utt inrättu en umbussaddär. sude hun - och det står också i reservutionen utt biståndet kommerutt öku. Som jämförelse med den siffra som nurättade tiU vill jag säga att utbetalningarna av biståndsmedel /72visserligen beräknades vara 4 mUjoner, men börjar detbudgetår då man skall planera för 15 miHoner kronor enligt SIDÄ;s förslug, ochåret därpå skull mun vuru uppe i 20 miHoner. Det kunske hude blivit bättrebuluns i reservutionen om de här siffrornu hude vurit med om det över huvudtaget hade blivU någon reservation i så fall; det kun jag ju inte bedömu. Detblir ulltsä verkligen frågu om en snubb biståndsstegring. Man har vidareanledning utt tro att har en egen biståndsadministration som är mycketliten och att det därför är ganska nuturligt utt gör en ordentliginsuts. Vurför har man dä ambassader? Ju, det är uv en rud olikuskäl. Personligen tycker jag att ett av skälen till att vi skall ha en ambassaddär nere är att det är en bru utsiktspunkt i en del uv världen som är orolig.Vi har betydunde intresse uv utt verkligen vetu vud som händer där.