prot · FV0977 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokoUet för den 2 innevarande månad. § 2 Meddelande ang. reviderad ärendeplan för återstoden avvårsessionen TUl kammarens ledamöter har utdelats en revideradärendeplan för behandling i kammaren av utskottsbetänkanden under återstoden avvårsessionen 1972. Såsom av planen framgår kan det i vissa faU bU nödvändigtatl uppskjuta behandUngen av utskottsbetänkanden från elt arbetsplenum tUl detnärmast följande. Även i övrigt kan avvikelser från den nu föreliggandeärendeplanen givelvis bU ofrånkomliga. § 3 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 98 till justitieutskottet. § 4 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1698 tiUjustitieutskottet. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. § 5Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Föredrogs konstitutionsutskottelsbetänkande nr 26 i anledning av granskning av statsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning. I delta betänkande hade utskottetbeträffande uppläggningen av arbetet med granskning av de prolokoU som förts istatsrådet anfört följande: "En av huvudfrågorna i förra åretsgranskningsbetänkande gällde statsrådsprotokollens offentUggörande ochtUlhandahållande. 1 anslutning härlUl behandlades vissa informationsfrågor.Utskottet har i samband med årets granskningsarbete följt utvecklingenbeträffande hithörande spörsmål. 1 Ukhet med föregående år har granskningenäven avsett författningarnas utgivning och behandUngen av riksdagensskrivelser tiU Kungl. Del fortsatta arbetet med decentralisering avvissa ärendegrupper från Kungl. Maj:t till underlydande myndigheter har vidarestuderats. Även omfattningen av lagrådsremisser, sedan den obligatoriskalagrådsgranskningen slopades i febmari , har ägnats uppmärksamhet.Vidare har särskUt undersökts tiUämpningen av nådeinstilulet och handläggningenav vissa besvärsrättsfrågor enligt främst miljöskyddslagstiftningen. Mol bakgrund av bl. a. den nya förvaltningslagens tUlkomsthar utskottet granskat vissa konseljärenden vad gäller praxis beträffandebeslutsmotivering. Utredningsväsendet och remissförfarandet har även Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. varitföremål för visst studium liksom förekomsten av statstjänstemän i styrelser förstatliga verk och företag. Slutligen har utskottet granskal Kungl, Maj:tshandläggning av ett antal andra frågor av principiellt intresse, vUka redovisasunder rubriken sist i betänkandet," Utskottet hade för anmältden granskning som utförts samt resultatet därav. Vid belänkandet hade avgivits följandereservationer och särskUda yttranden: A, Reservation av herrarLarsson i Luttra (c), (), (). Fiskesjö (c). i Äkersberga (fp), () och (), vUka ansett att utskottet under punkten 3, Behandlingen av skrivelser tUl Kungl, Maj:t, bort göra visst av reservanterna angivet uttalande, B, Reservationav herrar () och i Äkersberga (fp), vUka ansett atl viss del av utskottets yttrande under punkten 7, Besvärsrält för organisationer, skulle ha av reservanterna angiven lydelse, C, Reservationbeträffande avsnittet 9, Offentliga utredningar, av herrar (), (). i Äkersberga (fp) och (), vilka ansett att utskottets yttrande i denna del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, D, SärskUlyttrande beträffande avsnillet 9, Offentliga utredningar, av herrar i Luttra, och (samtliga c), E, Reservationav herrar i Luttra (c), (), (), (), i (c). i Äkersberga (fp) och (), vilka ansett att utskottet i anslutning till granskningen av vissa frågor rörande förenade fabriksverken bort hemställa, att hos Kungl, Maj,tskuUe anhåUa om lUlsättande av en parlamentarisk kommission med uppgift altgranska regeringens mellanhavanden med förenade fabriksverken 1968-1971, F, Reservation av herrar i Luttra (c), (), (), (). Fiskesjö (c). i Äkersberga (fp) och (), vUka ansett att utskottets yttrande beträffande lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna skulle ha av reservanterna angiven lydelse, G, Särskilt yttrande avseendevissa frågor i anledning av utbyggnaden av av herrar () och i Äkersberga (fp), H, Reservation av herrar iLuttra (c), (), (), (), i (m). Fiskesjö(c) och i Äkersberga (fp), som ansett att utskottet vid behandlingen avfrågan om betyg-syslemet för grundskola och gymnasium bort göra visst avreservanterna angivet uttalande. I, Reservation av herrar i Luttra (c), (), (), i (m). Fiskesjö (c). i Äkersberga (fp) och (), vUka ansett alt utskottet vid behandlingen av vissa frågor rörandesocionomulbildningen och vuxenulbildningen bort göra visst av reservanternaangivet uttalande, J, Särskilt yttrande beträffandefrågan om utbildning av bibliotekspersonal m, m, av herrar () ochNorrby i Äkersberga (fp), K, Reservation av herrar () och i (m), vilka i anslutning lill granskningen av Kungl,Maj:ls praxis vid utnämning lill vissa kyrkliga tjänster gjort visst uttalande. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. L, SärskUt yttrande beträffande befrielse från de allmännaskolornas religionsundervisning av herrar (), i (m) ochSchölt (m). HerrADäMSSON(s): Årets dechargebetänkande kan intebetecknas som något högdramaliskt aktstycke. Som harkonstitutionsulskottel även inriktat arbetet mera på administrativ praxis änpå poUtiska frågor. Det står nu också bätlre i överensstämmelse medbestämmelserna i regeringsformen än några av de vid betänkandet fogadereservationerna, som för kammaren närmast är att beteckna som gamla skivbekantafrån tidigare debatter och överläggningar i kammaren. Jag skaU inle i dettasammanhang gå in på dem. Vi har anledning att återkomma tUl dem längre fram idebatten. Som riktigt framhöU vid fjolåretsdechargedeball är de stora politiska frågorna knappast lämpliga att angripa viakonstitutionsutskottet och dess granskning. Den gamla 107 § har försvunnit ochett nytt instrument, misstroendeförklaring, har kommit i dess ställe. Därmedhar, som utskottets ärade ordförande framhållit vid fjolårets debatt,utskottets granskningsarbete på sitt sätt kunnat bli avdramatiserat och merakunnat inriktas på en granskning och redovisning av administrativ praxis. Även om det lUl årets betänkande fogals åtta reservationeroch några särskilda yttranden vågar jag påstå atl granskningen av statsrådensämbetsutövning och regeringsärendenas handläggning, som del något högtidligtheter, praktiskt taget kunnat bedrivas under enighet i utskottet. Det gäUer vadjag vUl beteckna som granskningsbelänkandets huvudfrågor. Hit räknar jag vadsom ryms under rubrikerna; Offentlighet och information beträffande konseljärenden,RUcsdagens skrivelser till Kungl, Maj:t, Decentralisering av beslutanderätt.Remisser tUl lagrådet. Nåd i brottmål. Besvärsrätt för organisationer.Motivering av konseljbeslut. Redovisning avremissyttranden i propositioner. Detta viU jag ha sagt, även om det föreliggerreservationer på tre punkter, som skuUe kunna leda kammarens ärade ledamötertill andra slutsatser om utskottets arbete. Läser man emellertid utskottelsbelän- Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. kände skaUman finna, atl de meningsskiljaktigheter som här föreligger icke rör sig omstora och väsentliga ting. Del är närmasl nyanser i uppfattningar om olikafrågor som vi har haft att behandla. Eftersom de närmare kommer att beröras avandra talare skall jag inle ingå på dem utan bara göra delta mycket kortapåpekande. Vad som är viktigt och väsentligt i betänkandet ärutskottets uttalande i några av de frågor som tagits upp under de av mig nämndarubrikerna. Utskottet understryker vikten av all regeringens beslut iprincipiellt viktiga frågor snabbt och effektivt når ut lill allmänheten ochmyndigheterna. För detta krävs särskUda insatser utöver självaoffentliggörandet av statsrådsprotokollen. Glädjande nog kan man konstalera altstatsrådsberedningen ägnar informationsfrågorna en fortlöpande uppmärksamhetoch är beredd att här la nya initiativ. Den har tagit upp frågan ompublicering i statlig regi av avgöranden av allmänt förvaltningsrättslig ochadministrativ natur. Detta har skett i en departementspromemoria somremitterats till ett antal myndigheter och organisationer för yttrande. Vi kandärför i sinom tid emotse åtgärder i det syfte som här har kommit tiU uttryckoch som man har anledning förvänta skall leda liU att Kungl, Maj:ts beslut iprincipiellt viktiga frågor snabbt och effektivt når ut lUl aUmänheten och tUlmyndigheterna. Beträffande utgivningen av Svensk författningssamlingifrågasätter utskottet om inte en viss ytterligare tidsmässig utspridning avförfattningarnas ikraftträdande borde göras. Utskottet har erfarit all dettaeftersträvas av statsrådsberedningen. Vi har tacksamt noterat att man gjortframsteg även på detta område, och vi räknar med ytterligare steg i denriktning som vi angivit, I fråga om skrivelser anser utskottet attredovisningen tUl rUcsdagen bör tillsläUas ledamöterna medslatsverkspropositionen. Det är ett förfarande som tUlämpals tidigare och somi praktiken betyder att skrivelser som inle handlagts före intekan komma med i redovisningen. Vi anser emellertid att rUcsdagen kan godta ettsådant förhållande. Vi tycker att det är väsentligt att redovisningen kan görasi samband med statsverkspropositionen för alt därmed också möjliggöra förriksdagsledamöterna atl under den allmänna motionstiden i anledning avskrivelserna väcka motioner eller vidla andra åtgärder. Slutligen framhåller utskottet det angelägna i enminskning av ärendemängden hos regeringen genom ytterligare decentralisering avåtgärder, varvid frågor om decentralisering av ärenden av störte vUct även ifortsättningen naturligtvis bör underställas rUcsdagens prövning. Detta är ett försök att ge en mycketkoncentrerad framställning av årets granskningsbetänkande, som omfattar 150sidor, med tonvikt på de mest väsentliga ärenden som varit föremål förutskottets behandling vid granskningen av statsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning. Jag har därvid inte tagit upp den grupp avärenden som sammanförts under . Det gäller frågor som ide flesta faU tagits upp av enskilda ledamöter av utskottet och somutskotlsmajoriteten för sin del vid granskningen icke funnit anledning att göranågra särskUda uttalanden om. Emellertid kommer naturligtvis dessa ledamötersjälva att här i debatten framföra de synpunktersom föranlett dem att ta upp respektive frågor liksom också atl redogöra försina ställningstaganden till desamma. Dessa frågor kommer som sagt alt bli belysta under denföljande debatten, och jag skaU därför, herr talman, inle närmare gå in på dem.Jag viU avslutningsvis hemstäUa alt belänkande nr 26efter dagens överläggningar måtte läggas till handUngarna, i Luttra (c); Efter anförande, som juinnehöll aUmänna synpunkter på betänkande, kan jagfatta mig tämligen kort. Del behöver kanske inte understrykas att granskningen avstatsrådens ämbetsutövning nu bygger på andra förutsättningar än vi varit vanavid tidigare. Det sker alltså en fortsättning av den verksamhet som påböfiadesför , och någon decharge i gammal mening är del inle längre frågaom, Granskningsarbelet går så tUl att statsrådsprotokollen förgransknings-året slår tiU utskottets förfogande. De s, k, femlioårsprotokollenunderkastas en närmare granskning. Utskottet har sett pä hur del har gått medde tidigare framförda synpunkterna och konstaterar med tUlfredsställelse attoffentlighetsprincipen i största möjliga utsträckning tUlämpas beträffandetvåårsprolokollen. Även i fråga om åtskilliga ärenden i de s, k,femlioårsprotokoUen synes emellertid hinder inte möta mot all besluten gesomedelbar offentlighet. Vid årets granskning har t, ex, uppmärksammats altKungl, Maj:t inte förordnat om offentliggörande av beslut omerkännande av främmande stater, vilket enligt utskottet varit motiverat,Utskollel har erfarit alt Kungl, Maj:l i fortsättningen kommer att för deltaslag av ärenden förordna om offentliggörande. Del är alltså etlärende där utskottets tidigare handläggning har lett lill resultat. Också har vissa ärendeområden gjorts lill föremål fören systematisk granskning och redovisning, och detta är väl nu så att säga enav huvudlinjerna i utskottels arbete. Informationsfrågorna har ocksä tidigarevarit föremål för utskottets intresse, och man kan väl säga atl redovisningenav de här grupperna av ärenden utgör ett led i en bätlre information om vUkenpraxis regeringen tillämpar för avgörande av olika ärenden. Det är avsikten atlutskottet lid efter annan skaU göra en förnyad genomgång av dessa ärendegrupperför att bilda sig en uppfatlning om huruvida det har skett förändringar ipraxis över en längre tidsperiod. På det sättet blir dessa ärenden alltsåbätlre belysta. Jag skall inte gå närmare in på betänkandets uppläggningulan hänvisar lill betänkandet och tUl vad har sagt.Självfallet finns det vissa ärenden som tilldrar sig elt särskUt inlresse. Jagtänker på reaktionerna i Kungl, på vissa riksdagsbeslut. Debelyses i betänkandet både av utskottet som sådant och i de särmeningar somkommit lUl uttryck. Decentralisering av ärenden från Kungl, tillunderlydande myndigheter har varit föremål för utskottetsgranskning, och denna sak har också vid olika tillfällen varit föremål förriksdagsbeslut. Granskning av statsrådens ämbetsutövning ni. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Man har också kunnat konstalera att del har skett enbetydande minskning av antalet konseljärenden - från 32 000 sedanner tUl 25 000 vartdera för både 1969 och 1970, har man konstaterat enviss uppgång tUl 26 000, Det är oklart om det sammanhänger med attdecentraliseringen av ärenden från Kungl, har stannat upp ellerom det har andra orsaker. En annan fråga som också är av rätt betydande intresse ärfrågan om remisserna lUl lagrådet. Kammaren är medveten om alt det gjorts enändring i lagstiftningen på della område, så alt det inle längre ärobligatoriskt för regeringen att vissa lagfrågor skaU remitteras tUl lagrådet, utannu är det i stäUet så alt regeringen själv bedömer vUka lagförslag som skallunderställas lagrådets granskning. Meningarna om den reformen var ganska delade i ,och del är av elt visst intresse att se hur det har blivit efter dennalagändring. Man konstaterar då att antalet lagrådsremisser har minskat ganskakraftigt. Man har också i betänkandet belyst att tolv av de lagförslag somlagts fram var av den karaktären att de med den tidigaretiUämpningen skulle ha understäUts lagrådet. De lagförslagen har Kungl, Maj:taUtså inte funnit anledning att remittera tUl lagrådet. Det hade för denkommande riksdagsbehandlingen säkert varit bra om lagrådet fått se pååtminstone några av förslagen. Nådeärendenas handläggning har varit föremål för en ganskaomfattande undersökning som redovisas i betänkandet, och jag hänvisar tUl denredogörelsen, Elt annat spörsmål av numera ganska stort intresse harockså varit föremål för uppmärksamhet från utskottets sida. Det gäUerbesvärsrälten för organisationer. Sakägare av oUka karaktär har aUtidbesvärsrätt, men när det gäller sammanslutningar, organisationer, är fråganmera oklar, 1 vissa faU har man medgivit besvärsrätt, i andra faU icke. Också idet hänseendet finns det en redogörelse i betänkandet. De offentliga utredningarna har varit föremål för inlressebåde från sida och i tidigare sammanhang också frånstatsrevisorernas sida. Vad man där vUl komma åt är frågan om detparlamentariska inslaget i utredningarna - hur många av utredningarna som kanbetraktas som parlamentariska och hur många som är utredningar inomdepartementet eller inom Kungl, . Där har det bedömts som eltspecieUt intresse för atl man använder pariamentariska utredningar iall den utsträckning som är praktiskt möjlig. Man har väl etl allmänt intryckav atl det numera gärna utreds bara inom Kungl. Det har tidigare konstaterats fråndenna talarstol att vi inom utskottet har varit eniga om ganska mycket. 1 årfinns kanske flera särmeningar antecknade till utskottsbetänkandet än det fannsi fjolårets betänkande, 1 och för sig betyder det väl inte någonting annal änatt man har tagit upp ett antal frågor som man har funnit vara av intresseatt få närmare belysta, och jag hoppas att det inte förtar intrycket attutskottet varit enigt beträffande de stora frågorna. Jag skall inte gå in på dessa särmeningar i dettaanförande - de kommer under debatten alt närmare belysas av andra talare. instämmeralltså i yrkande att betänkandet läggs till handlingarna. konstaterade med aUl skäl att storapolitiska frågor numera knappast längre handläggs inom ramen för dennagranskning det finns elt och annat undantag, men i stort sett är det så. Detvore lätt alt nämna exempel. En del exempel nämndes , och jag skulle i årkunna börja med att nämna ett. meddelade avtalsverkets chef att aUastatsfiänstemän skuUe få en fast bef ord ringsgång tUl lönegrad A 13, ettbeslut som kom att få återverkningar års avtalsrörelse. Bakomdetta beslut låg, enligt vad det uppgivits, en konferens mellan enfackförbundsordförande och statsministern. Vad man kan invända mot det beslutetär väl knappast satsningen på låglönegrupperna om den var väl aUa ganskaöverens - utan det förhåUandet atl det inte förelåg någon utredning om desamhällsekonomiska konsekvenserna av beslutet, och det förelåg knappast någonutredning om konsekvenserna ens för dem som skulle dra nytta av beslutet.Staten agerade där med konsekvenser för kommunerna större för kommunerna änför staten, kan man säga. När nu regeringen bröstar sig över en överenskommelsei skattefrågan med bör man hålla i minnet alt det är regeringensjälv som har framkaUat den situation som gjort en sådan överenskommelsenödvändig, bl, a, genom detta beslut. Men detta finns inte med i årets decharge. Det finns tvåskäl tUl att del inte har upptagits där. Dels har en lönedelegationsom granskar a-vlalsfrågor, dels finns det inte något papper på beslutet. Detskulle krävas elt avsevärt detektivarbete av utskottet för att få fram vad somegentligen förevarit, och utskottet är inte rustat för att utföra sådanaprestationer. Därför kommer beslut av denna art, hur ingripande de än är församhällsekonomin och för enskUda, icke att bli föremål för konstilutioneUgranskning i vanlig ordning. Så är det med den moderna statskonsten. Ett exempel av helt annan art är vad som behandlades här ikammaren i går. Trots kraftiga påpekande omvikten av att iakttaga propositionstiderna framlades enproposition, långt utöver 90-dagarsgränsen, Det har inte föranlett någotpåpekande i detta dokument, eftersom dokumentet var justerat när propositionenlades fram. Vi kan ta ett annat färskt exempel; regeringens agerande iskattefrågan , då man i realiteten framlade en alternativproposition, ehum man sökt nödtorftigt kamouflera detta under åberopande avutskottens initiativrätt. Ett sådant handlande står knappast i överensstämmelsemed konstitutionen. Det innebär ju att man begagnar utskottens initiativrättför något helt annat än vad den varit avsedd för; den är inte avsedd att bU enreservutgång för regeringen. Och man kamouflerar detta mycket dåligt. Det varju regeringen som höU presskonferensen, och vid den var enligt uppgifl ingen avutskottets socialdemokratiska ledamöter de som alltså skulle ha dennainitiativ- Granskning av statsrådens ämbetsutövning m m. 4* protokoU 1972. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. rätt ochutnytfia den - ens närvarande. Detta kan inte komma med i årets granskning,eftersom betänkandet som sagt var justerat när det skedde. Det är möjUgl attdet kommer , I övrigt kanske man några ögonbUck skall botanisera iårets betänkande. Jag vill tUlägga att när talar om gamlaskivbekanta är del väl i någon mån riktigt, men den som sätter på de gamlaplattorna är ju kanslihuset och knappast reservanter eUer majoritet ikonstitutionsutskottet. En liten bagatell skall jag mera för kuriositetens skullfästa uppmärksamheten på. På s, 2 i betänkandet konstateras att "vidgenomgången av statsrådsprotokoUen iakttagits att i Kungl, Maj;ts instruktionerför t, f regering hänvisats till ett upphävtgrundlagsstadgande". Det är regeringen själv som har styrt om attgrundlagsstadgandel är upphävt. Den har inte observerat detta för egen del, ochsådant kan naturligtvis hända. Det är aUtså mera en kuriositet än en anmärkningav saklig natur när man konstaterar det här. Fjolårets betänkande präglades i mångt och mycket av tematinformation, och såsom några talare redan har påpekat förekommer detta inslagockså i betydande utsträckning vid årets granskning. Det gäUerstatsrådsprotokollen, där det alltfort går trögt med offentliggörandet ,även när så ske kan utan minsta våda. Det gäller motiveringen för statsrådetsbeslut. Visserligen är statsrådsberedningen och konseljen självfaUet ickeunderkastade förvaltningslagen, men de principer som gäUer i denna nyaförvaltningslag borde ändå ha iakttagits av regeringen i större utsträckning änvad som sker, har utskottet menat. En betydande anmärkning gäller fortfarande Svenskförfattnings-samUng, Skall man kräva av medborgarna att lagar skaU iakttagas,är det ju elt minimikrav att det skall finnas åtminstone teoretisk möjlighetför medborgarna att få del av innehåUet i dessa nya lagar. Det brister alltjämtbetänkligt i det avseendet. Av 1 275 författningar sattes 150 1 kraft dagenefter det att de utkommit av trycket, och 300 sattes i kraft mindre än en veckaefter nämnda tidpunkt. Det är ju uppenbart otUlfredsställande med tanke påposlala förhåUanden, Då det därvidlag har skett en omläggning av försenandenatur bUr dessa författningar icke tillgängliga för dem som har att rätta ochpacka sig därefter. Det ansvaret åvilar naturUgtvis statsrådsberedningen ifrämsta rummet, och utskottet är enigt om att understryka vikten av att detblir en ändring i detta avseende. skrivelser är tidigare berörda från dennatalarstol, och jag skall gå förbi dem och endast notera med tUlfredsstäUelseatt förteckningen över regeringens handläggning av dessa skaU komma - enligtutskottets mening, som man förväntar skall bli iakttagen innan den aUmännamotionstiden har utgått. De tyngsta anmärkningarna i årets betänkande gäUerbeslutsprocessen från regeringens sida i samband med förenade fabriksverken.Jag skaU inte nu gå in på denna fråga, eftersom andra talare kommer attsysselsätta sig med den. Men jag viU göra det konstaterandet att sällan har välbristen på precision i regeringsarbetet, på fasta normer förlåt uttrycket för regeringens beslutsverksamhet kommit så tiU synes som i förhåUandet meUanregeringen, dess understäUda tjänstemän och förenade fabriksver- Därfinns ministerstyre, där finns hafsiga och slafsiga uttalanden, där finnsfuUmakter utan stöd i bakomliggande fakta och där finns etl mtxtum composilumav allehanda otrevligheter och olustigheter. För della har naturligtvis enskUdaregeringsledamöter i främsta hand ansvaret. Även om t, ex, en statssekreterareagerat i de brev som finns fogade som bUaga, så är givetvis statssekreterarenen person som handlar under statsrådets överinseende och ansvar.Statssekreterare har icke något konstitutionellt ansvar inför ochinför kammaren. En annan viktig principiell anmärkning gäUer regeringensutseende av ledamöter i länsstyrelserna. Som två gånger tidigare påpekats fråndenna talarstol har statsrådet öppet deklarerat sin avsUct att se tUl att detfanns en majoritet för det socialdemokratiska partiet i dessa länsstyrelser.Därmed har han inaugurerat en ny princip, som innebär att det vid eltregimskifte måste ske ändringar i denna del, eftersom en ny regering i annatfall inte kan förvänta något hänsynstagande av ledamöter som är utsedda underdenna öppet tiUkännagivna, krassa motivering. Även liU denna fråga återkommerandra talare. Låt mig emellertid få betona att formuleringarna,uttryckssätten, i de synpunkter som utskottet står enigt bakom, i storutsträckning har valts med utgångspunkten att vi om möjligt börbU eniga i dessadelar. Det har som sagt kommit att medföra en betydande återhållsamhet iformuleringarna, och del har väl kompenserats av att anmärkningarna ochpåpekandena har fått en störte tyngd genom att enighet uppnåtts i utskottet.