prot · FV0985 · 1972-12-31 00:00:00 — Hela motivet för denna reklambeskattning ochannonsbeskatlning är ju pressens utsatta situation, och jag tycker därför inteatt det var riktigt lämpligt alt gå ut till den svenska allmänhelen och säga:Eftersom ni inte vill köpa tidningar och betala för dem i en utsträckning somgör att vi kan föra en nyanserad samhällsdebatt, skall jag i stället skriva påer en extra skatt enligt känd modell för atl på det ena eller andra sättetskaffa de pengarna, så att pressen kan klara sig. Eftersom pressens problem iså exklusiv mening är ett problem som hör samman med annonsvolymen i de olikapressorganen var del ganska naturligt att finansieringskällan blev annons-ochreklamskatt. Till vill jag bara säga att han har fört sindebatt så energiskt han har kunnat i utskottet - jag utgår från det - men hanhar inte kunnat övertyga några andra än sina egna partivänner om att det skullefinnas en matematisk formel som skulle kunna lösa problemet när tidningarligger relativt jämsides upplagemässigt. Detta får väl las som elt uttryck föratt argument inte har varit tillräckligt slagkraftiga för attövertyga socialdemokraterna i utskottet, men inle heller tillräckligt slagkraftigaför att övertyga centerpartisterna och högermännen i utskottet. väl leva vidare med vissheten att vara ensam i sin argumentering på denpunkten och försöka finna sig i att han inte har fått utskottet att gå med påden matematiska formeln, ulan att det i stället bUvit en skrivning som innebäratt man utgår ifrån att det finns så kloka karlar och kvinnor ipressnämnden att man bör kunna vänta sig etl rimUgt resultat, I sista hand ärdel ju inte lika lilel som del var det som sista ordet sägs idenna fråga, eftersom ledamöterna i pressutredningen skall bry sina hjärnor medhela problemet och måhända hitta någonting som är bättre; jag skall inteutesluta del. i (c) kort genmäle; TroUgen ger inte den föreslagna reklamskattende 50 miljonerna kronor i intäkter; i varje fall har vi inte kunnat komma framtill det med hjälp av det underlag som ställ till förfogande för våraberäkningar, I och med atl det är fråga om relativt setl begränsade beloppmenar vi alt behovet skulle kunna täckas på annat sätl. Dessutom bör vi kunnaavvakta reklamulredningens slutgiltiga förslag. Vi hoppas atl det blir etl, föratl använda finansministerns ord, klokt och förståndigt förslag; då kanske vikan uppnå större enighet om att genomföra del förslaget i stället. Risken ärväl att man diskrediterar reklamskatten, om man lägger fram ett förslagsom inte är särskilt fullödigt som en stark remisskritik visar. Jag vill återgåtill en sak som finansministern talade om i sitt tidigare inlägg, nämligen denduaUsm som finns i argumentationen kring TV-reklamen. Jag vill starktunderstryka alt jag delar det synsätt som finansministern gav ullryck för,nämligen atl det för en del finns anledning att börja tänka på denargumentation som förs om reklamen i TV. Till dem hör kanske Per , somfick en uppfostringsuppgift av finansministern. Som jag uppfattade herrAhlmarks argument var de inte starkare än hans argument ,varför de skilda uppfattningarna oss emellan allfiämt kvarstår. valde att behandla som "enfattig och mindre vetande kollega" därför att det inte hade någonpresstradition. Del rnå så vara, men jag tror atl borde ge akt påsin egen argumentering, vilken ibland kan tolkas som om det i första handgällde all slå vakt om egna intressen i en närstående press. Den misstanken är svåratt helt undvika. Sedan vill jag skicka med en upplysning till ,eftersom han intresserade sig mycket för läns tidning, ett avde svaga små pressorgan som fick stöd. har ökal sinprenumerationsslock , och därmed har kostnaden per exemplar frånsamhällets sida gått ned avsevärt. Vi är alltså på rätt väg! Jag hoppas all viockså i fortsättningen kan vara ense om att stödja den svenska pressen i denakut svåra situation den befinner sig i. Men man bör då inte bortse från detskeva utgångsläge som vi har. Både och har just entendens att bortse från att de olika politiska åsiktsriktningarna iutgångsläget har mycket olika möjligheter att föra fram sitt budskap. Då får viinte förvärra situationen utan ge ell presstöd av tillräcklig omfattning. Vimåste se till att skapa de resurser som behövs, även om detta måsle ske genomen annonsskatt som i stor utsträckning kan övervältras på annonsörerna.Annonsskatten och pressstödet bör trots alll fortfarande ses i etl sammanhang. Skatt på reklam, m. m. Fru andrevice talmannen () korl genmäle: Vi ger presstödsnämnden det förtroendet,säger finansministern, och även kvinnor i nämnden skulle få det. Jag tackarför del. Men det finns en aspekt på den här frågan som jag inte tycker manskall tappa bort. Del som händer inom nämnden är, såvitt jag kan förstå,hemligt - enbart protokollen är offentliga. Jag anser att beslut som fattas omfördelningen är så viktiga, eftersom del just är det fria ordet och dessmöjlighet alt överleva som del gäller, att jag tycker de skall föregås av enoffentlig debatt. säger alt han inte tror alt man tappat bortnågonting genom att vänta på utredningen. Jag är av motsatt mening. Man hadeinom en sådan utredning haft möjligheter att med förtur ta upp vissa frågor,som kunde ha varit av värde för presstödsnämnden under det här årets arbete;jag vidhåller uppfattningen att det inte är tillfredsställande all vara så utanklarläggande regler som nämnden är. Sedan frågade jag finansministern om man i propositionenhar analyserat verkningarna av reklamskatten när det gällde bl. a. sysselsättningsmöjligheternainom den grafiska branschen. Jag hörde visst på finansministerns utläggning här- det gör jag alllid. Men frågan gällde om vi t. ex. genom propositionen iutskottet hade fått material när det var fråga om att där behandla saken. Härlycker jag fortfarande atl det hela är mycket bristfälligt. Jag delar helt finansministerns uppfattning om atl vi inleskall analysera verkningarna på helt orimliga premisser som inte har medverkligheten att göra. Jag säger som dansken: ! Finansministern gav en upplysning om finansieringen. fattas, sade finansministern. Del är etl värdefullt påpekandeför Skatt på reklam, m. m. kammarensprotokoll, även om detta faktum mera kommer att behandlas under nästa veckasdiskussioner. Det är vad som redovisas i den finansplan vi har. Men det beloppjag talade om var det som vi ännu inte fått några uppgifter på bordet om. Ärfinansministerns uppgifter på den här punkten att fatta på det sättet att delföreligger ytterligare en underhandsöverenskommelse - det är så populärt medsådana med kommunisterna om att de stöder regeringen i fråga omhöjningen av skatten på motorbränslet? Skall man ta bort t. ex. avdragsrättenför arbetsgivaravgiften, eller hur är det på den punkten? Finansministern anser att vi skall finansiera intill sistaöret jag hoppas finansministern uppfattade att jag klargjorde alt denfinansieringen var klar även om del rör sig om några tiotal miljoner. Menfinansministern skall inle behöva presentera motsvarande finansiering även omdet gäller 3 600 mUjoner plus kanhända ytterligare 1 200 miljoner, alltså 4-5miljarder. HerrSÖDERSTRÖM (m) korl genmäle: 1 mill första anförande var jag skeptisk moldessa inkomster på . Del går ju borl en del i administrationskostnaderoch minskade skalteinläkler. Det skulle vara intressant atl få veta vad dessakostnader är, så att man fick veta vad nettoinkomsten är. Men del sägsingenting i vare sig propositionen eller utskotlsbetänkandet som kan ligga lillgrund för en bedömning av de effekterna. När det sedan gäller vem som skall betala fiolerna, herrfinansminister, är det väl tyvärr så enkelt att det är konsumenterna som tilsyvende og sidst får betala. Vad sedan pressen beträffar så tror jag inte den leverbättre för alt vi får en reklamskatt. Ett ökat presstöd inverkar däremot ipositiv riktning. Jag vill erinra om den undersökning som Marknadsförbundetgjort och som jag tror att finansministern känner till. Den omfattar 100 störrereklamtryckbeslällare. 43 procenl av dessa har sagt att de kommer atl förläggasin produktion utomlands. De svarar tillsammans för ungefär 150 miljoner kronori reklamtryckproduklion 1971. Det innebär atl skulleläggas utomlands. Omsättningen inom den grafiska branschen är ungefär 100 000kronor per anställd. Det innebär i så fall 650 årssysselsättningstillfällen. säger finansministern atl de får betala sin skatt ändåoch att del därför inte flnns några motiv för dem atl lägga produktionenutomlands. Det finns ett mycket starkt motiv för dem: tryckningskostnadernautomlands är av de svenska kostnaderna. Trots skatt och andra påläggkan det alltså bli billigare atl förlägga sin produktion utomlands. Dessa farhågor förs också fram i en skrivelse som ärställd lill herr statsrådet och chefen för och där bl. ochSveriges grafiska arbetsgivare- och induslriorganisationer gemensamt vädjartill finansministern om att inte ta ut någon reklamskatt, bl. a. därför attkonkurrensen från utlandet kommer att öka. synpunkterkan sammanfattas så: Nr 85 Finansministernkommer att förlora, för han får lägre skatteinkomster Onsdaaen den frånsåväl förelag som anställda. Pressen förlorar genom en nedgång i 94 piai 1972 annonseringen. LO förlorar genom atl den redan besvärliga sysselsätt- ningssiluationeninom den grafiska industrin förvärras. Förelagen förlo- oKatt pa reKlam, rar. Sisl men inte minst konsumenterna förlorar; de fär genom höjda '"'" priser betala skatten. () kort genmäle: Till finansministern har jag egentligeningenting altsäga. Han gick inte in på mina argument. Han sade att han utgickifrån atl jag hade fel, eftersom jag inle hade kunnat övertyga någon iutskottet. Han sade alt jag får fortsätta att argumentera i saken. Jag skall tahonom på hans ord och fortsätta alt lala för automatiskt verkande regler. Men sade en sak som förvånar migmycket. Han påstod att och jag hade gäll in för all slå vakt omegna tidningars intressen och kritisera , vilket skulle vara fel. Det är på två punkter jag har kritiserat iganska tonfall skulle jag vilja säga. Det ena är att inte tycksha förställ den grundläggande filosofi som ligger bakom en liberal tidningssyn:Försvaga inte tidningar som går hyggligl, stärk lidningar som inle bär sig.Alltså hjälp de tidningar som det går dåligt för, men gröp inle ur denekonomiska styrkan hos de tidningar som det går bra för. Del leder oss till ettnej till annonsskalten och ett ja lill elt rättvist utformat presstöd. har hamnat på den för tidningspressen sämstalinjen. Man säger ja till annonsskatl, men nej lill reklamskatt. Då är detprecis som finansministern säger; man kommer alt beskatta den mest värdefullareklamen, annonserna i tidningarna. Däremot låter man gå fria broschyrer ibrevlådan, annonspelare, affischer och annat sådant. Ätt notera atl gått in förden för pressen sämsta lösningen bör väl ändå inle föranleda i atl säga alt vi driver egna intressen. HerrSCHÖTT (m) kort genmäle: Finansministern förvånar mig litet grandgenom alt sälla sig till dem som menar att annonsskatten inte hade betytt såmycket när det gäller tidningarnas ansträngda ekonomiska situation. Jagtillåter mig att än en gång citera vad anfört pådenna punkt. Sammanfattningsvis framhåller man: "Enligt TU;s mening harannonsskalten i betydande mån bidragit lill resultatförsämringen." Jagfäster det största avseende vid det uttalandet, och det tror jag vi har allanledning att göra. Jag begärde egentligen ordet därför att finansministern islutet av sitt inlägg sade att vi högermän, som han kallade oss, inte var såsärskilt angelägna om att få fram några klara regler. Men i det avseendet är viav samma uppfattning som , alt del ligger stor makt uppå att visnarast får fram klara regler. Det framgår tydligt av vår motion 1595. Och detär just därför som vi vill driva på denna utredning och vill alt den skallarbeta mycket snabbt. Skatt på reklam, m. m. Finansministern trodde inte att den här utredningen kundebli klar på det sätt vi önskat, så att förslag kunde föreligga , Vihar salt denna lidpunkt just för alt söka driva fram utredningen. Jag delar fruandre vice talmannen uppfattning att det hade varil angeläget atlutredningen redan varit tillsatt. Även om här har kommit fram en del nyasynpunkter så hade ju utredningen kunnat la vara på dem. när utredningen äntligen skall tillsältas och få sinadirektiv utgår jag ifrån alt man i dem skall kunna beakta de synpunkter som vihar framfört. Vi anser att vad som är angeläget vid elt presstöd är framförallt atl del blir i största möjliga utsträckning generellt, det får inte varadiskriminerande och det får inte vara konkurrenssnedvridande. I den här intressanta inre familjeträtanmellan och skall jag naturligtvis inte gå in. Den ärganska intressant att lyssna på och jag skall självfallet hålla mig vid sidanom den. Den gör kanske sin bästa nytta genom all få gå mellan de här båda ungaoch energiska debattörerna. Jag vill till fru talmannen säga att även om besluten ipressnämnden är hemUga så fattade jag det på del sättet att protokollen ändåvar offentliga. Och där finns ju reservationsrätten i protokollen. Om jag minnsrätt, hade vi en diskussion , där just fru talmannen uttalade enganska påtaglig irritation just över behandlingen i pressnämnden. Så däralldeles slutna dörrar är det alltså inte. Är det så att pressnämndens beslutföranleder alltför mycket av trätor mellan ledamöterna i nämnden föreställerjag mig att finansministern pä etl eller annat sätt blir underrättad om detta.Del är därmed inte sagt att man offentligt skall blöta och stöta de argumentsom framförs i pressnämnden, men så diskreta är ändå inte förhandlingarna atlinte i vafie fall finansministern får reda pä om slitningarna är märkbara eUerutomordentligt slora eller om del inle är några slitningar alls. Det var glädjande att fä den deklarationen från frutalmannen att hon inle gör anspråk på några analyser som bygger på orikligapremisser. Del är goda löften för framtiden från fru talmannen. Mycket av desenaste dagarnas pressdebatt skulle ha varit överflödig, om fru talmannen hadekunnat leva upp till den fina målsättningen. Sedan måste jag nog säga all jaginte är beredd atl diskontera den debatt vi skall föra under de sista dagarnaav vårsessionen. Det är för tidigt att la upp en diskussion om de frågorsom skatte- och finansutskotten kommer all servera litet längre fram. Mensjälvfallet stär jag till fru talmannens fiänst hur längesom helst med hur många inlägg som helst, om så behövs. Jag kan mindre förstå när han säger atl desvenska reklamproducenterna kommer att lägga ut sitt tryck utanför de svenskagränserna därför att kostnaderna är högre i än i andra länder.Det är i och för sig möjligt atl han har rätt, och på denna punkt har jag ingenanledning att la upp en debatt med honom, men då gäller del ju andra frågor änden reklamskatt vi diskuterar . produktionskostnaderär så mycket högre här i landet att man rör sig utanför gränserna med sittreklamtryck, är det naturligtvis i och för sig ett bekymmer för den grafiskabranschen och för de anställda inom denna. Det kunde i och för sig bli föremålför en isolerad eller en allmän debatt, men jag kan icke finna atl del harnågol atl göra med reklamskattedebatten, eftersom reklamskatten skall drabbaäven den produktion som läggs utanför våra gränser. Allra sist vill jag framhålla för att jag välinte precis sade att ni inle var intresserade av klara regler. Jag tror attalla människor är intresserade av klara regler, men jag bedömdekonstitutionsutskottets yttrande på del sättet att och hanspartivänner var ensamma om att just nu begära en fixering av reglerna eftervissa matematiska formler. Jag förstår alt och det parti hanföreträder inte är beredda atf inta den ståndpunkten - det vore att gåtvärtemot utskottels betänkande - men att ni väl kan ha en uppfattning omönskvärdheten av klarare regler i framfiden. Jag föreställer mig att vi kanvara ense på denna punkt. Skatt på reklam, m. m. () kort genmäle: Ja, vi är så angelägnaom klara regler atl vi just därför vill driva på denna utredning. Jag voreverkligen tacksam om finansministern såg lill att utredningen blev tillsallutan dröjsmål och alt den fick direktiv atl fullfölja sitt uppdrag snabbt. Vikunde då få nya och klara bestämmelser och slippa en del av de oklarheter ochbrister som råder. Jag har ett bestämt minne av atl jag gav herrSchölt det beskedet i mitt första inlägg. Jag t, o, m, inledde det inlägget medatt svara på framställningar i detta avseende. Jag behöver inteupprepa della. Jag skulle möjligen också vilja ge ytterligare ellinformationsmässigt besked. i gjorde gällande atlde 50 miljoner kronoma var etl för krafligt tilltaget belopp. Ja, vi har bedömtdel hela pä följande sätt. Undersökningen kom efter sina överväganden fram tillatl skatten skulle ge . Det var fråga om en skall som skulleslå lika både på annonser och på reklam i övrigt. Resultatet blev docksedermera atl vi bibehåller annonsskatten och kompletterar den med enreklamskatt. När vi ändrade på detta och i regeringspropositionenbibehöll det skattefria vederlaget i botten för dagstidningar och veckotidningar,tappade vi 30 miljoner. Då hade vi följaktligen 100 miljoner kvar. Jag vågadeinte så här utan vidare tro på utredningens siffra, som jag tyckte var litetoptimistisk. Jag reducerade den med hänsyn till annonseringens nedgång under197 I i förhållande lill vad som gällt under högkonjunkturen 1969 och 1970.Därmed trodde jag att jag var på den säkra sidan och hamnade någonstans på 88miljoner. Eftersom den nuvarande annons-skatten ger 38 miljoner, skulle detföljaktligen rent matematiskt bli 50 mUjoner med den nya reklamskallen. 1proposilionen har vi alltså tagit en viss hänsyn till överskattning frånutredningens sida. 3* protokoll 1972. Nr 85 Herr förste vice talmannen anmäldeall fru andre vice talmannen Onsdaeen den Nettelbrandt och anhålUl att till protokoUet få 24 maj1972 antecknat atl de inte ägde rätttill ytterligare repliker. Skatt pä reklam. i (c): '' ' Herr talman! Jag skall be att få säga några ord i anslutning till Trots debatten här dristar jag mig att säga att sedan detsärskilda stödet till dagspressen infördes har det glädjande nog bUvit en alltstörre uppslutning kring uppfattningen om elt sådant samhällsstöd, ett stöd somklart syftar till att vidmakthålla och vidga möjligheterna till en fri deball.Ingen har, såvitt jag vet, ifrågasatt det positiva värdet av presstödet.Erfarenheterna har visat atl del är motiverat med ett väsentligt ökat stöd. Ettsådant har också föreslagits och kommer att innebära en fördubbling avbidragen. De ekonomiska förhållandena och den skärptakonkurrenssituationen för dagspressen ledde redan under 1950- och 1960-talentill svåra bekymmer och nedläggning för flera tidningar. Upplagemässigt ochekonomiskt svaga tidningar fick det sämre. Det bör inte råda något tvivel omatl de åtgärder som vidtagits framför allt genom 1971 årsbeslut om presstöd - för att försöka vrida utvecklingen åt rätt håll har varittill nytta och bör bli till nyttaför en allsidigare presstruktur i vårt land.Såsom framhållits i propositionen 59 är det nödvändigt med en kraftigförstärkning av presstödet för atl motverka monopoliserings-lendenserna inomdagspressen och för atl förhindra all samhällsdebatten utarmas genom attbetydelsefulla språkrör för olika meningsriktningar försvinner i skilda delarav landet. Många av dessa lidningar har stora svårigheter och ser sin existenshotad. Utvecklingstendenserna från visar attåtskUliga region- och lokaltidningar av s. k. förstatidningskaraktär håller påatt fä en försämrad ställning i förhållande till större konkurrenter, som alltmertränger in i deras spridningsområden. I flera fall kan dessa tidningarssituation försämras genom att större andratidningar i och med det ökadeprodukfionsbidraget nu får en ökad konkurrensförmåga. Givetvis gäller dettaockså i de fall då två tidningar på samma utgivningsort haren likamarknadsandel. Gällande regler för produklionsbidrag öppnar redan nu vissmöjlighet för dagstidning, som ej är andratidning, att erhålla bidrag. Presstödsnämn den får enligt 17 § stödkungörelsen besluta om atl bidrag skall utgå för sådan tidning under förutsättning atl "det med hänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart att den har samma svårigheter som en andratidning". Även om i sin skrivning till riksdag framhöll att 17 § i stödkungörelsen borde tolkas generöst med avseende på förhållandel mellan andra- och förstatidning, så har denna skrivning inte varil till fyllest. har utskoltsmajoritelen gått betydligt längre och klart uttalat, vilket tidigare framhållits här , jag citerar: "Vidare bör presstödsnämnden utan avvaktande av utredningens bedömning ges möjlighet alt vid tillämp ningen av 17 § besluta om att ge reducerade bidrag i den mån 74 förhållandena ger anledninghärtill." Utskottet föreslår vidare atl i skrivelse lillKungl. Maj :l gör etl sådant uttalande. Flera av de olägenheter som kännetecknat dethittillsvarande systemet kommer , som jag ser det, genom utskottets skrivningatt försvinna. får nämligen vidgade möjligheler alt handla. Det kan inle möta några större svårigheter förpresslödsnämnden alt bedöma vilka tidnmgar av förstatidningskaraktär som numåste tillföras stöd. Det bör också vara möjligt för nämnden att avväga hurstort stödet bör vara i varje särskUt fall. har riktat en mycket hård personlig kritikmot en av utskottets ledamöter, nämligen , för atl han iutskottet skulle ha talal i egen sak. Jag vill säga atl jag helt tar avståndfrån den hårda kritik som riktat mot - jag villframföra det till kammaren ty har varit en av de pådrivande ochaktivare krafterna för alt få denna vidgade skrivning inom utskottet i vad gällerpresstödsnämnden. Jag tror inte vi kan komma längre när detgäller presslödsnämndens befogenheter än vad vi nu gjort. får vi inväntautredningen och de direktiv som den kan komma atl lämna lill presstödsnämnden,men längre kan vi inte komma för dagen. Av det skälet tar jag helt avstånd frånden hårda kritik som på denna punkt riktade mot , Frågan om effekterna av presstödet och situationen förpressen skall tas upp i pressutredningen. Det anges i propositionen och detstryks också under i utskotlsbetänkandet. Utredningen kommer att tillsättasefter del all nu tagit ställning till den föreslagna ökningen avpresstödet. Vad jag anser viktigt är atl utredningen undersöker dagspressenskonjunkturkänslighet och presstödets betydelse framför allt under kärvakonjunkluriägen, Konstitulionsulskollet har vidare tagil upp frågan omstatliga stödåtgärder för t, ex, samarbetsorgan inom tidningsbranschen. Sådanaåtgärder anser jag vara möjliga ulan atl man riskerar företagskoncentrationeller samarbelskombinationer som motverkar de grundläggande kraven på endifferentierad press. Utskottet har också klart slagit fast att frågan om detnuvarande presstödssystemel skall utredas med förtur. Det gäller ocksä här attfinna regler för stödet till de s. k. förstatidningar som brottas med liknandesvårigheler som andratidningar. Pressulredningen bör vidare la upp frågor somrör hela pressfället - aUlifrån dagspress till fackpress och populärpress ochorgan som utges av ideella och fackliga organisationer - och samhällets stödfill dessa . Även om det till detta utskottsbetänkande är fogatreservationer måste man som helhetsintryck trots dagens debatt säga alt detråder en bred enighet i fråga om den principiella utformningen av samhälletsstöd fill pressen. Alt det principiellt råder samstämmighet om presstödelfinner jag vara en framgång för strävandena att säkersfälla ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning. Med detta yrkar jag, herr talman, bifall lillkonslitutionsutskollets hemställan. Skatt pä reklam, m. m. Nr 85 i (s) kortgenmäle; Onsdaaen den "" talman! Med anledning av i Örebroyttrande 24 mai1972 beträffande 17 § ipresstödskungörelsen vill jag fastslå att det beslut som -------------------- viskall fatta enligt utskottets förslag innebär två saker. Skatt påreklam, ym jg järskUt nämna för herrSchölt - innebär det att utredningen