prot · FV0953 · 1972-12-31 00:00:00 — Skälet till att vi givit det uppdrag som nutalar om har varit, att begärde att få en tvåårig social linje,och i regeringen ansåg vi oss inte kunna ta ställning till den saken utan attförst ha sett på hela frågan i ett större sammanhang. Och för att få detunderlaget gav vi det uppdrag som det här är fråga om. Konstigare är det inte. När det sedan gäller remisserna kan jag också svara mycketkort. Jag utgår nämligen från att man ansett det vara värdefullt att skolsidani styrelserna om jag får kalla det så - skulle ha tillfälle att ge uttryckför sin uppfattning. Det är den mycket enkla och naturliga förklaringen i detfallet. Vad sedan kostnadssidan angår är den kanske, som i deflesta frågor vi har att göra med, det största bekymret. Men jag vUlunderstryka att denna reform ändå innebär en mycket kraftig ökning av stödettill de fyra skolor som det här gäUer, jämfört med situationen sådan den vartidigare. Detta belyses kanske bäst av att de skolor som inte kom att fallaunder riksinternatreformen vid upprepade tillfällen har uppvaktat mig direkteller hört av sig på annat sätt för att få del av samma förmåner som de fyrariksinternatskolorna får. Och om det vore så dåligt beställt med det stödet somherr ville göra gällande, skulle de väl inte ha varit så angelägna omatt få del av reformens förmåner. Men jag skulle självfallet inte ha det minstaemot att vi kunde satsa ännu mer på dessa skolor för att hålla elevavgifternanere. Vi är givetvis mycket angelägna om att avgifterna inte blir så höga attvissa familjer främst då familjer med dålig ekonomi får svårigheter attutnyttja denna möjlighet, om de har ett stort behov av att kunna göra det.Detta kan gälla såväl utlandssvenska familjer som glesbygdsfamiljer och andragmpper. Jag kan också förstå om det finns farhågor förrekryteringen, ty som jag sade i interpellationssvaret har den inte varit sågod som vi tidigare räknade med. Men för Grännaskolans del tror jag ändå attsituationen kommer att bli bättre när en av de fyra skolorna tyvärr, måstejag säga, med hänsyn till sociala ambitioner inte längrekommer att vara med. Jag tror inte att jag behöver tillägga någotytterligare; jag har väl med det anförda mycket koncentrerat svarat på de fyrafrågor som ställde till mig. Ang beslut om riksinternatskolor HerrLOTHIGIUS (m): Jag skall försöka att vara lika koncentreradsom utbildningsministern. När det gäller organisationskommittén, vars tillkomst ärdet som kanske förvånar mig mest, säger utbildningsministern att Sigtunaskolansönskan att inrätta en social linje var orsaken till kommitténs tUlkomst. Ang beslut om riksinterriatskolor Varför hardä denna organisationskommitté gjort en sådan genomgripande förändring ochkommit med sådana förslag som innebär ett ingripande i de här skolornaslivsföring på detta sätt, som särskilt för Grännaskolan betyder så oändUgtmycket? Det stämmer inte rUctigt, måste ha någon annanbakgrund för sitt agerande än den som utbUdningsministern här har angivit,eftersom man har kommit fram med så ingripande förslag som här har skett. Det är ett missfoster av arbetsform att halva styrelsen,den av staten tillsatta, är organisationskommitté, som binder upp helastyrelsen och gör den oförmögen att komma med ett remissvar. F. ö. harorganisationskommitténs förslag inte heUer skickats vare sig tUlföräldraföreningar eUer tiU elevrådet. Det är föga demokratiskt enligt mittförmenande. Den stora svårigheten ligger naturligtvis påkostnadssidan. Jag delar utbildningsministerns synpunkter på att det är ytterstbekymmersamt. Här måste man ju räkna med att de kostnadsökningar som uppkommermåste staten stå för. Man måste se detta i fortsättningen såsom ettparallellförhållande till vad egentligen den andra skolan kostar. Vad skulledet kosta, om vi byggde rikselevhem i detta land och placerade ungdomar,utlandssvenska barn och andra i dessa, vUka måste vara föremål för en mycketnoggrann skötsel, därför att man släpper sina barn långt bort och lärare ochandra skall vara i föräldrars ställe, och man skall utöka fritiden osv. - vadkommer en sådan sak att kosta? Blir det billigare? Jag tycker att det med denerfarenhet man har från de skolor som redan finns är den bästa ekonomin attjust stödja riksinternatskolorna. Vad beträffar rekryteringsfrågorna har man väl den känslanatt när det blev riksinternat fanns det åtskilliga i utlandet som sade: Skallnu också de här skolornas undervisningsform bU av samma art som på andraställen och som man alltså inte ansett vara tillräckligt kvalificerande? Ävendet har naturligtvis i viss mån medverkat till att antalet elever gått ned. Menhär gäller det, tycker jag, att göra en ordentlig reklam för våra skolor, attvara stolt över dem och uppvisa vad vi har i olika delar av världen där detfinns många svenskar som gärna vill ha sina barn i en svensk miljö med svenskuppfostran, även om det finns vissa besvärligheter i detta land. Jag beratt ånyo få tacka utbildningsministern för svaret. Jag anser att vi skall vara väldigtförsiktiga med att på något sätt ge en antydan om att de här skolorna inteskulle ge en bra utbildning. Jag tror att alla elever och styrelser och lärarekan intyga att de elever som passerat igenom denna utbildningsform har klaratsig mycket bra i övrig utbildning, främst vid universitet men även i andraformer av utbildning som de sedan har fortsatt i. Jag kan inte föreställa mig att de åtgärder som vidtagitsfrån centralt håll för att informera om dessa skolor i samband med intagningenlägger något hinder i vägen för den enskilda skolan att sedan på det sätt somman har gjort bedriva en information och en upplysning jag fårkanske säga reklam trots dessa reklamskattens tider! som kan ge ett Jag ser inte heUer det som något särskUt stort problem. Jag har också fått siffror när det gäller höjningen avelevavgifterna sedan reformen genomfördes. Vissa höjningar har skett, trots deökade statliga satsningarna; de ligger på mellan 2 och något ,beroende på vilket stadium och vUken skola det gäller. Jämför man med denallmänna kostnadsutveckling som vi har upplevt i samhället ,är avgiftshöjningarna ändå betydligt lägre än på andra områden. På den punktenfinns det inte några principiella motsättningar. Jag noterar med glädje attherr på detta område argumenterar för att samhäUet måste vara med ochskapa ytterligare utgifter, och det skall jag notera för framtida bruk. Någraprincipiella meningsskiljaktigheter finns alltså inte när det gäller dennafråga. Överläggningen var härmed slutad. § 22 Herr tredje vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle bland två gångerbordlagda ärenden uppföras främst justitieutskottets betänkanden nr 5 och 6samt sist utbildningsutskottets betänkanden nr 4-8. § 23 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts propositioner: Nr 68 med förslag tUl kungörelse om ändring i allmännaordningsstadgan (1956:617) Nr 85 angående utgifter på tilläggsstat tillriksstaten för /72 § 24 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1573 avhexxEnlundm.fi. Nr 1574 dv hexx Schött m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj;ts proposition nr 8 med förslag till permutationslag, m. m. Nr 1575 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 48 angåenderymdverksamhet Nr 1576 av herrar ochPersson i Heden avlämnad i anledning av Kungl. Maj Is proposition nr 49 medförslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m. m. Nr 1577 avhexxHermanssonm.fi.avlämnad i anledning av Kungl. Maj :ts proposition nr 52 angåendemedelstiUskott tiU AB Asea-Atom Nr 1578 avhexxBrundinm.fi.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 54 angåendeorganisationen av officiell provning och kontroll samt officieU metrologiskverksamhet m. m. Nr 53 Nr 1579 avhexxAntonssonm.fi. den r 1580 av i m. fl. C anril1972 avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 55 med förslag till -------------------- - lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, m. m. Nr 1581 av m. fl. Nr 1582 av hexx avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 56 med förslag till lag om ändring i lagen (1932:55) omviktmärkning i vissa fall av gods som skaU inlastas å fartyg Nr 1583 avhexxAntonssonm.fi. Nr 1584 av m. fl. Nr 1585 av herrar Clarkson och Hovhammar Nr 1586 av hexx m.fl. Nr 1587 av m. fl. Nr 1588 av //n Nr 1589 av hexx Nordstrandh m. fl. Nr 1590 av m. fl. Nr 159 I av m. fl. Nr 1592 av hexxax i och i Nr 1593 av hexx Åsling avlämnadei anledning av Kungl. Maj :tsproposition nr 58 med förslag till förordning orn skatt på annonser och reklam, m. m. Nr 1594 avhexxAntonssonm.fi. Nr 1595 avhexxBohmanm.fi; Nr I596 av m. fl. Nr 1597 avhexxHermanssonm.fi. Nr 1598 avhexxSvanstromm.fi. Nr 1599 av hexxax och Carlshamre Nr 1600 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 59 angående anslag till produktionsbidrag ochsamdistributionsrabatt för dagstidningar Nr 1601 av hexx i Umeåm. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 60 angående skåttebortfallsbidrag tiU kommuner m. fl. i anledning av skattereform Nr 1602 av i m. fl. Nr 1603 av herrar yö'«won i och iMalmö avlämnade i anledning av Kungl. Maj.ts proposition nr 61 med förslag tilllag om ändring i ölförsäljningsförordningen (1961 ;159), m. m. Nr 1604 av herxax \ Falköpii\g och iKvånum avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition nr 67med förslag tiU vissa åtgärder motnarkotikamissbruket, m. m. Nr 1605 av henax och 53 Nr 1606 av m. fl. Nr 1607 av i m. fl: g :[ 1972 Nr 1608 av hexxax Henmark och Nr 1609 avhexxHermanssonm.fi. Nr 1610 av m. fl. Nr 1611 av herrar och Polstam Nr 1612 avhexxSvanstromm.fi. Nr 1613 avfxuTheorinm.fi. Nr 1614 av hexx avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 75 angående försvarets fortsatta inriktning m.m. § 25 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 153 i (c) till herrcivilministern om föreskrifter för att skydda allmänheten mot olycksfall påbyggarbetsplatser; Är statsrådet beredd föreslå sådana skyddsföreskrifter förbyggarbetsplatser och motsvarande att olycksfallsriskerna för allmänheten ochinte minst barnen så långt som möjligt avlägsnas? Nr 154 () tUl herr utbUdningsministern omåtgärder motboxning inom skolväsendet; Har statsrådet uppmärksammat försöken frånboxningsförbundets sida att få in boxning i skolväsendet och vilka åtgärderämnar statsrådet vidtaga för att förhindra ett dylikt avsteg från det beslutriksdagen fattade i samband med förbudet mot professionell boxning? Nr 155 () till herr civilministern omföreskrifter för att skydda barn mot olycksfall på byggarbetsplatser: Vill statsrådet medverka tUl införandet av tvingandeskyddsbestämmelser vid byggarbetsplatser för att minska risker för barnolycksfall? Nr 156 (vpk) till herr jordbruksministern angåendeomhändertagande av föråldrade telefonkataloger: Var skall man, enligt jordbruksministerns mening, göra avsina gamla telefonkataloger? § 26 Kammaren åtskildes