prot · FV0936 · 1972-12-31 00:00:00 — av att på det här sättet, som manmellan rademu förstår utt menar, släppa ut halvfärdigakörkortsinnehuvure i trufiken. Själv tur jug inte så lätt pä den sidun avsuken. Jug menur att de människor, som skull tu körkort och inte hur någonmöjlighet utt kluru dettu ekonomiskt om de inte fär en vettig privututbildning,fär ocksä finna sig i, som jag sade i mitt svar tUl , utt de fårett svårare slutprov än andra. Det provet skall bygga på att de inte har haftyrkeslärarmässig utbildning. Det mäste såvitt jag förstår innebära att de underden privata utbildningen, om de menar allvar med sitt körkortssökande,verkligen också mäste ha haft de ambitioner som är nödvändiga om förutsättningarnaär litet sämre jämfört med om man får gå den bekväma och vanliga vägen tillnågonting som man är ute efter att förvärva. Jug tror således inte utt det är riktigt utt pä det härsättet försöku beskäru de människors möjligheter som vi fortsättningsvisbehöver hjälpa. Jug tror inte heller utt vi skull dra alltför snabba växlar påutt de som tur Ang. den privata bilfö ram t b ildn ingen Om prissänkning på flyglinjerna till körkortutun utt hu gått i trufikskolu skulle vura några speciella olycksbarn itrafiken. Jag tror tvärtom, höll jag pä utt suga, utt de när det gällerkörskicklighet mycket väl kun konkurreru med oss undra som hur huft förmånen -jug suger förmånen utt kunnu tu körkort efter en mer normul utbildning. Jug tror innerst inne utt det kanske inteskiHer så mycket mellun kommunikutionsministerns och min uppfuttning. Jug förstår mycket väl problemen för dem som bor iNorrlands glesbygder och hur längt till närmuste trufikskolu. Jug förstår ocksärättvisekravet, men det är väl ä andra sidan ocksä ett rättvisekrav att den somskall uvlägga körkortsprov har fått en riktig utbildning, inte bara för sinegen skull utun ocksä med hänsyn till ulla undru trufikunter i sumhället. Det är nog alldeles riktigt utt det inte finns nägonbärunde statistik som säger att de som har lärt sig köru bil privut är nägraspeciella olyckskorpar. Däremot har det sagts att det lär finnus bevis fördettu, men jug hur inte sett dem. Det är ulldeles riktigt, som kommunikutionsministernmisstänkte, att jug unser utt dessu förure inte är färdigu. Jug menar att desläpps ut halvfärdiga i trafiken. Vad som kunske är det ullru värstu är om deinte fär den rätta läraren, som har det riktiga omdömet och kan inpränta hurviktigt det är att verkligen ta hänsyn i trafiken. Jag tror det är betydligtviktigare än om vederbörande till kan manövrera fordonet. De här svårare proven, som kommunikationsministern talarom, är enligt vad jag kan förstå föreskrivna, men de som jag talat med säger ivarie full utt tiden är sä knupp utt den här kutegorin genomgår summa prov somövriga körkortsuspirunter. Ytterligure tid hinner man inte ägna ät dem. Det ärmöjligt att detta är fel, men det är i varie fall den information som jag hurfått. Överläggningen vur härmed slutud. §21 Om prissänkning på flyglinjema till Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara i Stenkyrku (c) den 2 murs frumställdu interpellation,nr 78, och unförde; i Stenkyrku hur frågat om jugdels är beredd medverka till åtgärder i kostnudssänkunde syfte för flygtrufikentill och frän Gotlund, dels uvser utt vidtaga åtgärder för omprövning uvLinjeflygs nyu tuxesättning på Visbylinjerna. fråga fär ses mot bakgrund av dentaxeändring som trädde i kruft den 7 febmuri 1972. Linjeflygs flygbiHettpriserhöjdes dä med per enkel resu pä det storu flertulet linjer. Genombeslut har luftfartsverket - efter framställ- ning avLinjeflyg - godkänt nya priser på Visbylinjerna med giltighet fr. o. m. den 1april 1972. De nya priserna innebär att för på Gotlund muntalsskrivna personerinförs ett specialpris om tur och retur för resa från tillStockholm, och . För resa innebär detta summupris som gällde före i är. För resor till ellerKalmur innebär prissättningen en sänkning med . Om prissänkning pä flyglinjerna till HerrGUSTAFSSON i Stenkyrku (c): Jug ber utt fä tacka kommunikationsministernför det snabba svuret men frumför ullt förden snubbu hundläggningen uv ärendetoch för den positiva innebörd som svuret hur. Det vittnurom kommunikutionsministernsintresse för de gotländsku kommunikutionsproblemen, som vi ju för restentidigure har fått belägg för i form uv den proposition om trunsportstöd tillfärietrafiken som bifölls uv riksdugen . Det skulle egentligen därmed kunna varu nog sugt, men jugvill ändå gärnu begugnu tillfället utt göru någru reflexioner, både omkringfrågornu som ställdes och omkring svuret. situation när det gäller sysselsättning, löne-och inkomstläge, skatteunderlag m. m. är bekymmersam. Näringsliv och servicemäste utvecklus om Gotlund skull klaru situutionen i dennu strukturomvundlingenstid. Kommunikutionernus betydelse i dessa summunhung är stor. Och speciellt förGotlund är godu flygförbindelser till rimligu priser uv stor vikt. Det talasibland om folkflyg - gotlänningarna, som saknar alternativa resemöjligheter iform uv järnvägs-eller lundsvägsförbindelser, är verkligen i behov uv ett flygsom skulle kunnu täckus uv dettu begrepp. Behovet uvspeglur sig också däri uttGotlund hur ett bredare underlag av resenärer än andru lundsdelur har. Flygetutnyttjas i stor utsträckning uv ungdomur som studerar i skolor som inte finnsatt tillgå på Gotlund, värnpliktigu förlugdu till ön som vill besöka sina hemorter,deltagare i idrottsutbyten, pensionärer som vill besöka utflyttade anhöriga,sjuka som hänvisas till regionsjukvården, som vi har förlagd till ,samt givetvis av företrädare för institutioner och näringsliv som måsteupprätthålla och utvidga kontakterna med övrigu delar av landet. Många UV dessaresor är rabatterade, och det var inte minst därför den nya prissättning sominfördes den 7 febmari drabbade så hårt. Denna prishöjning vittnar om att någonting tydligen intefungerar tillfredsställande. Man glömde bort gotlänningarna i hanteringenmellan Linjeflyg och luftfartsverket. Och ur regionalpolitisk synpunkt måsteden högra handen veta vad den vänstra gör. Det kan inte unses tUlfredsställundeatt de lättnader pä persontrafikens område, som genom kommunikutionsministernsförsorg trädde i kruft den 1 februuri vud det gäller färietrufiken, fuktisktgenom beslut pä verksnivå riskerude utt mer än konsumerus uv de höjduflygpriser som trädde i kruft den 7 februuri. hur dettu rättuts till, ochprishöjningens verkan kommer att i det närmaste försvinna fr. o. m. den 1 aprilför pä muntalsskrivnu personer. Detta återställande av det prisläge som rådde före den 7februari får emellertid betalus uv de resunde frän fustlundssidun. En frågu sommäste föHus med uppmurksumhet frumöver är vilken inverkan detta kun hu på Om prissänkning på flyglinjema till turismen,vilken ju fär betruktus som en näringsgren för del. Pä litet kommer i dessa sammanhang in denutredning av taxesystemet som pågår genom Linjeflygs försorg. Enligtuttalande i tidningspressen har Linjeflygs VD att denna utredning syftar till en grundlig översyn av taxestrukturen.Man vill också se om det gär att genomföra relativt lägre taxor på de långasträckorna. Dettu är givetvis lovvärt och fullt i linje med de regionulpolitiskasträvanden vi har i denna fråga. Men om man å ena sidan säger att fullkostnudstäckning måste finnas för företaget i enHghet med trafikbeslutoch ä andru sidun utt man vill sänka priserna på de långu sträckorna, uppstårgivetvis frågan: Vem skall betala? Gotlandstrafiken omfattur mer än en fjärdedel avLinjeflygs hela trafik. Jug vill begugnu tillfället utt tillkommunikutionsministern framföra den förhoppningen att det väl inte är på dendelen man tänker balansera Linjeflygs ekonomi. Jag vill ocksä framföra en synpunkt pä litet längre sikt.Man kommer därvidlag in på vilka möjligheter som föreligger att sänkakostnaderna. Det gäller t. ex. en sådun frågu som införundet uv den nyuflygplunstyp som Linjeflyg hur begärt utt fä unvändu. Jug vill sägu utt vi frängotländskt häll verkligen hoppus utt Linjeflyg får det begärdu tillståndet. Här konimer också in en unnun och mycket brännbur frägu,nämligen om Brommu i fortsättningen skull få unvundus för inrikesflyget.Hundels-kummuren på har gjort den beräkningen att merkostnaderna för enomläggning av trafiken från till Ärlundu i tidsförluster och ökadebiHettkostnuder skulle medföru cu per person och resu, vilket skullemedföru en merkostnud uv cu 6 miHoner kronor per är enbart förGotlundstrufiken. Ännu en viktig frägu som kun tas med i bilden är detstutliga avgiftssystemet som faktiskt är gunsku betungunde. avbiHettpriserna i flygtrafiken pä består av sådana avgifter. Jag vill avslutningsvis säga, att det säkerligen ärnödvändigt med en grundlig översyn uv sumtligu dessu frågor. Jug vill uttuluden förhoppningen utt dessu övervägunden sätts in i sitt regionulpolitiskusammanhang och att problematik inte glöms bort när uvgörundenu pälängre sikt skull ske. Jug ber än en gäng utt tillkommunikutionsministern få frumföru ett tack för svuret på min interpellution. Överläggningenvur härmed slutud. På förslug uv herr tredje vicetulmunnen beslöts att besvarandet av återstående på dagens föredragningslistaupptagna interpellationer skulle uppskjutas till morgondagens sammanträde. § 22 Herr tredje vice talmannen meddelade attinrUcesutskottets betänkande nr 5 skulle uppföras närmast efter civUutskottetsbetänkande nr 5 på föredragningslistan för morgondagens sammanträde. § 23Interpellation nr 83 ang. u-landsfrågoma vid den tredje världshandelskonferensen Ordet lämnades på begäran tUl FruLUNDBLÄD (s), som yttrade: inleds i den tredjeväridshandelskonfe-rensen, som speciellt kommer att behundlautvecklingsländernas situution. Även om hundeln mellan i-länder och u-länderunder de senuste åren har ökat, om man räknar i absoluta tal, hur utvecklingsländernusrelutivu undel UV den samlade världshandeln minskat. handel med utvecklingsländerna visar storaolikheter när det gäller de geografiska regionerna. Handelsutbyttet medLatinumeriku dominerur sedun länge, vilket bl. u. förkluras av de traditionellaförbindelserna inom kaffehandeln. Den latinamerikanska exporten till behållit en god ökningstakt. har särskilt men ävenAfrika ökat sina undelur av den svenska importen frän . visar dock i sin stutistik överutrikeshandelns länderfördelning under är 1971 utt importen frånutvecklingsländernu till minskude jämfört med . Idessu siffror ingår dock inte oHor och furtyg. export tillutvecklingsländernu ökude under summa är . Som en jämförelse kananföras att importen från steg , en ökningsom huvudsakligen omfattade vumslugen färsk frukt, järn och stål samt andrametaller. Inför har i likhet med 1967i samlats till en konferens och sökt enas om ett handlingsprogram. Fullenighet har inte uppnätts mellan pä alla punkter, dock finns ocksäpunkter i programmet där står eniga och där synes halikartade uppfattningar. Det gäller bl. a. frägan om att stärka u-ländernasexportmöjligheter. En nordisk utredning visar att u-ländemasinformation om marknudsförhällundenu i de nordisku ländernu är bristfällig.Utredningen rekommenderur de nordisku länderna var för sig att söka skapa organför utt bistå u-lundernu med marknadsföring uv deras exportprodukter. U-ländema- - hemställer också att i-ländernu tur bort kvuntitativarestriktioner och icke-tariffära hinder för export uv färdigvurorsumt ökur murknudstillträdet till i-ländernu för u-ländernus export UV råvaroroch jordbruksprodukter. Utvecklingsländerna hoppas också på bistånd fräni-länderna vid lösning av kommande valutakriser, då är specielltkänsligu för oro pä vulutumurknuden. Med anledning av utt förberedelsernu inför Sverigesdeltugunde i nu bör hu nått en punkt där Sverigesställningstugunde tar form, anhåller jag om kammarens tillstånd att till herrhandelsministern ställa föHunde frågu: Hur bedömer statsrådet möjligheternu utt vid den tredjevärldshundels-konferensen uppnå för u-ländernu gynnsummu resultut i härberördu-frågor men också undru i Limuprogrummet presenterude frågor av betydelseför u-ländernus ekonomisku och sociulu utveckling? Dennu unhällun bordludes. Nr 36 § 24 Interpellation nr 84 ang.uppsättande av vägmärken med upplys- den "'"S """ '»o*" »'=''restaurang -------------------- Ordet lämnades pä begäran till HerrBÖRJESSON i FaUiöping (c), som yttrade: utfärdade den 28 februari1969 bestämmelser angående utmärkning genom skyltar av vissa serviceanordningar.Bestämmelsernu rymmer kruv pä stundurd och belägenhet hos anläggningurnu sommäste vura tillgodosedda för utt skyltur skull få sättus upp. I frägu om skyltsom unger hotell och restuurung föreskrivs utt anläggningen är belägen utanförtättbebyggt område. Detta torde innebära att hotell och restaurang i orter medmer än 200 invänure inte får utmärkus genom särskild skyltning. Enförutsättning är vidure utt hotellet kun tillhunduhälla minst 20 bäddar. Man mäste sturkt ifrägusuttu rimligheten och lämpligheteni så restriktivu bestämmelser. Förekomsten uv hotell är inte ullmän på mindreorter. Trufikanternu kun inte utgå från utt det finns hotell i ullutättbebyggdu områden. När det gäller mindre orter mäste därför en skylt somunger utt hotellunläggning finns anses vara uv stort informutivt värde. i avslog enframställning frän kommun om tillstånd att sätta uppupplysningsskylt med symbol för hotell och restaurang vid väg 46 och väg 879för vägvisning till i . Eftersom hotellet är nytt är detrelutivt okänt för allmänheten, och den begärdu skyltuppsättningen skulledärför hu en inte oväsentlig betydelse. Frumställningen uvslogs dels med hänvisning till attStenstorp är ett tättbebyggt område, dels till utt ifråguvarande hotell rymmer blott 12 bäddar. Besvär i ärendet har ingetts till Kungl. Maj:t men har lämnats utan beaktande. Det förefaller rimligt utt en framställning av det här slaget hude bifallits. En omprövning av bestämmelsernu bäde sä utt belägenheten inom tättbebyggt område blir uv mindre uvgörunde betydel se och sä utt kruvet pä visst antal bäddar mildras är enligt min mening befogad. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarensmedgivande att till herr kommunikationsministern ställa föHande fräga; Är statsrådet beredd medverku till att bestämmelserna föruppsättunde UV upplysningsmärken som unger förekomsten uv hotell och restuurungblir meru generösu? Dennu unhällun bordludes. § 25 Interpellation nr 85 om vidgning av rätten tillavsättning på skogskonto Ordet lämnudes på begäran till (), somyttrade; Stutsmukternu hur vid fleru olikutillfällen i sumbund 146 med meru omfuttunde stormfällningurgett skogsägarna vidgade möjlighe- ter attutnyttja insättning pä skogskonto och därmed fä uppskov med inkomsttaxeringen.Så hur bl. u. skett i sumbund med stormfällningarna 1969 i samt1971 i och . Syftet med dessa åtgärder har varit utt stimuleru till ensnubb uppurbetning uv det stormfulldu virket, vilket ansetts som angeläget bådeur skogsvårdssynpunkt och ur samhällsekonomisk synpunkt. De skogsägare somdrubbuts uv stormskudor hur på dettu sätt ocksä fått möjligheter utt använda enstörre del av virkeslikviden för reproduktions-åtgärder under senarebeskattningsår. När det gäller stormfällningarna i haremellertid långt ifrån allt virke tagits till vara trots de vidtagnaåtgärderna. Detta hur i sin tur lett tUl kruftigu insektsungrepp, främst uvbarkborre, på skogen. Enbart i räknur mun med utt cu 500 000 trädmotsvurunde ca 160 000 mskog dödades till föHd uv sådunu insektsungrepp.Ändå är det inte troligt utt ungreppen ännu nått sin kulmen. Det innebär uttdet föreligger stor risk för mycket omfattande skudor om effektivu motåtgärderinte vidtus. Bekämpningen sker i förstu hund genom utt s. k. fängstvirkefår liggu ute under insekternus svurmningsperiod, varefter insekternuoskudliggörs. För såduna åtgärder kan statsbidrag utgä. För att bekämpningenskall bli effektiv kommer emellertid också åtskUliga skogsägare utt tvinguskalhugga större eller mindre ureuler intill hårt ungripnu skogsbestånd. Insektsbekämpningen skulle självfullet stimulerus, omskogsägurnu vid sädana uvverkningur hude möjligheter utt göru avsättningar tillskogskonto på summu villkor som tidigare gällt vid upparbetningen uv det stormfällduvirket. Trots utt uvverkningurnu hur åtminstone indirekt sumband medstormfällningurnu hur nämligen den utvidgade rätten till avsättning päskogskonto inte omfattat likvider från sådana avverkningar. Enligt minuppfattning är det angeläget utt sä fär ske. Storu värden skulle därigenomkunnu spurus bäde för skogsägurnu och för folkhushållet. Med hänvisning till det unfördu hemställer jug omkammarens tillstånd att till herr finansministern ställa föHande fråga; Vill finansministern medverka till utt den utvidguderätten till avsättning på skogskonto i .sumbund med stormfällningur fårutnytdas även i samband med avverkningar, som indirekt orsakas avstormfällning-arnu, t. ex. vid meru omfuttunde insektsungrepp? Nr 36 § 26 Meddelande ang. enkla frågor 8 mars1972 Meddelades att föHunde enkla frågordenna dag framstäUts, nämhgen Nr 117 () till herr försvarsministernungående desurme-ring av minor: Anser försvarsministern att desarmering av minorfortfarande skall ske genom isärtagning i stället för sprängning? Nr 118 () till herr civUministern angåendekommungränserna vid början av nästa valperiod: Kancivilministern ange när det blir klart vUku kommungränser som skaU gälla församtliga kommuner från och med nästa mandatperiod? Nr 119 i (s) tUl herr finunsministernangående tidpunkten för tUlsättande av utredning om de multinationellaföretagens beskattning: När avser finansministern att tillsätta den utredning angående multinationeUu företugs beskattning som 1970 ärs riksdugbegärde? § 27 Kammuren åtskUdes kl, 19.50.