prot · FV0987 · 1972-12-31 00:00:00 — Men något lagförslag grundat på riksdagsskrivelsen har ännu inteframlagts för . Statsrådet säger att familjelagssakkunniga skalllägga fram betänkande och att vi har att invänta propositionnästa år. visar det sig att vid behandlingen i lagutskottet ochlagutskottets hemställan blev beslut sades att man inte behövdeavvakta förslag från vare sig kyrkastat-beredningen eller familjelagssakkunnigai denna fråga. Man säger i stället att i enlighet med det anförda börlagförslag grundat på motionärernas yrkande föreläggas riksdag. Dettablev alltså beslut. Den socialdemokratiska reservationen däremot togupp frågan om inväntande av familjelagssakkunnigas betänkande, en sak somsåledes föll vid riksdagsbeslutet . har alltså beslutat i frågan, och om det nu blirsom statsrådet säger så går det åtminstone efter beslut innandetta kan träda i kraft. Hade man då inte kunnat ordna med en temporär lösningav denna fråga under en så pass lång mellantid? Överläggningen var härmed slutad. §7 Ang. svenska utlandsföretags marknadsföring Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara herrLorentzons (vpk) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 226,till herr handelsministern, och anförde: har frågat handelsministernhur han bedömer uppgifter i pressen om att svenska utlandsföretag även användermutor som medel i marknadsföringen och om dessa uppgifter ger anledning tillnågon åtgärd från hans sida. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag är förhindrad att här gå in på enskilda fall och kandärför inte kommentera de pressuppgifter som syftar på i sinfråga. Regeringens allmänna inställning till den korruption som förekommer iu-länderna med företag från industriländerna inblandade redovisades av dåvarande utrikesministern i ett svar på enfråga av . I den delen har jag ingenting att tillägga. Industriländernas möjligheter att hindra företag attanvända mutor begränsas av kontrollsvårigheterna. För vår del har vi ingenmöjlighet att övervaka vad svenska företag företar sig i olika delar av världenlångt borta från vårt lands gränser. Jag vill emellertid anmäla att ämbetsansvarskommitténgenom tilläggs- direktivfått i uppdrag att undersöka under vilka förutsättningar ansvar enligt svenskrätt bör föreligga för bestickning som sker i utlandet. Kommittén avgav ifebruari sitt slutbetänkande om ämbetsansvar och disciplinärt ansvar ioffentlig tjänst. Kommittén kommer att ta itu med sina nya uppgifter enligttilläggsdirektiven. (vpk): Vid en debatt i denna kammare för endast några dagar sedansom gällde regeringens yrkande om tillsättande av exportråd, därstaten skulle satsa , uttalade jag vissa betänkligheter motdenna sammanblandning av staten och det privatkapitalistiska näringslivet.Dessa betänkligheter byggde bl. a. på att svenska storföretags agerande i u-ländernainger starka olustkänslor, i synnerhet som man använt sig av vad som kanbetecknas som mutor. Tidningsmeddelanden för sedan gav belägg fördetta. Jag hänvisade i debatten även till den avhandling som skrevsav fil. Under debatten tog varken , som varnäringsutskottets talesman, eller förre statsrådet och handelsministern herrLange upp denna fråga i sina inlägg. Det syntes mig därför rätt naturligt attrikta frågan direkt till en ledamot av regeringen, och jag tackar statsrådetLidbom för det svar som jag har erhållit. I svaret hänvisas till ett svar som gavs avutrikesministern . Där sade utrikesministern att mannaturligtvis inte gillar denna korruption men att det är svårt för regeringenatt göra något - alltså något liknande det som sägs i dagens svar. Men å andrasidan utlovade man den gången ändå en utredning, och det sades attjustitiedepartementet hade denna utredning om hand. Jag skulle egentligenvilja fråga hur långt man har kommit med utredningen, eftersom man ju harhållit på . Jag vill i detta sammanhang hänvisa till vad professorGunnar skriver i sina böcker Asiatiskt drama och Politiskt manifest, därhan talar om världsfattigdomen och ingående behandlar problemen om korruptionoch mutor. Och i tidningen för i är sägerprofessor i anslutning till den senaste mutskandalen bl. a. följande: "Försöker någon i muta en tjänsteman inomlandet kan han straffas. Men mutar en svensk en tjänsteman i utlandet, dåundgår han åtal. Vi måste ha en lagstiftning som kan straffa svenskar iutlandet som mutar utländska statstjänstemän! Mutor som svenska företag betalar ut utomlands bokförs somdriftskostnader och är avdragsgilla på skatten. Sådana avdrag måste förbjudas.Mutor skall inte vara avdragsgilla! " Professor har den bestämda uppfattningen attkorruption är någonting utomordentligt skadligt för utveckling ochatt det är en kortsiktig politik av företag att breda ut ett korruptions- ochniutsystem. Denna exploatering betraktas i som kolonialism ochimperialism. Jag vill ställa ytterligare en fråga till statsrådet : Närkan denna utredning om svensk tjänstemans uppträdande i utlandet på det sättsom jag här har skildrat vara klar? Ang. svenska utlandsföretags marknadsföring Om åtgärder mot exploatering av outbyggda forsar ochälvsträckor Uppfattningen att korruption i ärskadlig för egen politiska och sociala utveckling torde professorMyrdal inte vara ensam om. Regeringen har vid flera tillfällen tidigareredovisat precis samma uppfattning. Den utredning som här efterlyser är sammautredning som jag nämnt om i mitt svar. Det finns en kommitté tillsatt, som harfått direktiv att utreda möjligheterna att bestraffa bestickning som utövas avsvenska företagare utomlands. Men på detta stadium, när kommittén just har fåttsina tilläggsdirektiv och knappast har hunnit börja fundera över den nyaarbetsuppgiften, är det självfallet omöjligt att säga när utredningen kommeratt vara klar. (vpk): Det har gått så långt att man i vissa länder liggerföre när det gäller att utreda dessa frågor. I det västtyskaparlamentet togs exempelvis frågan upp om de västtyskaföretagens uppträdande i . Det var en socialdemokrat som svarade förden saken. Han krävde att det måste bli någon ordning på dessa missförhållandensamt att västtyska företag inte skulle få hålla på med sin bestickning och sittniutsystem i de underutvecklade länderna. Professor säger också, om jag får citera honomigen: "borde vara ett föregångsländ och jag tror att vi vialagstiftning skall kunna begränsa systemets utbredning," Hur stor dennautbredning är kan väl ingen med bestämdhet uttala sig om; det är givetvis svårtatt göra det. Dessa mutor och denna bestickning kan gå via mellanhänder och påannat sätt. Det måste naturligtvis göras en utredning av hela frågan. Det ärtänkbart att svenska företag uppträder hederligare än företag från andra ländernär det gäller mutor och bestickning. Men de fall som har blottats där svenskaföretag har varit inblandade är dock skrämmande nog och säger tillräckligt. Mutor kan betyda att ett u-land styrs av främmandestorfinansiella företag. Det foder korruption och ökar de ekonomiska klyftornai ifrågavarande u-land. Det hindrar också landets utveckling, och dåkostnaderna för dessa mutor läggs på priset för den vara som skall säljasbetyder det högre konsumtionspriser och högre skatter för det land där dessastatliga tjänstemän låter sig mutas av antingen svenska eller andra tjänstemäni storkapitalistiska företag. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Omåtgärder mot exploatering av outbyggda forsar och älvsträckor Herr civilministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll for den19 maj intagna fråga, nr 224, till herr jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministernvilka åtgärder han avser vidta för att förhindra exploatering av återstående outbyggdaforsar och älvsträckor. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. De svåra avvägningsfrågor som hänger samman med exploateringav våra älvar har uppmärksammats i departementspromemorian "Hushållningmed mark och vatten", som skall ligga till grund för en fysiskriksplanering. Departementspromemorian är ute på remiss.Jag anser det inte möjligt att ta ställning till i promemorian framfördarekommendationer och förslag förrän remissmaterialet kunnat bedömas. Som jagtidigare framfört i är det regeringens avsikt att i enproposition till höstriksdagen anmäla sina principiella ställningstagandenangående en fortsatt fysisk riksplanering. Om åtgärder mot exploatering av outbyggda forsar ochälvsträckor HerrSTRÖMBERG (fp): Jag tackar statsrådet för svaret. I promemorian "Hushållning med mark och vatten"tas upp en diskussion om de sydligaste huvudälvarna i , Dessa är delvisutbyggda. Vissa opåverkade källflöden och längre outbyggda älvsträckor finnsdock kvar. De här områdena är ur många synpunkter oerhört värdefulla.Särskilt betydelsefulla är de med tanke på att det är relativt lätt för störredelen av landets befolkning att nå ifrågavarande områden. Att de återståendeorörda älvarna i ej får byggas ut utgår jag ifrån som en självklarsak. I "Hushållning med mark och vatten" sägs att enfortsatt kraftverksutbyggnad ger ett ringa bidrag till kraftförsörjningen. Förden som vill skydda det som finns kvar av naturvärden i älvarna låter det härju bra, men höjs det röster från t. ex. Svenska kraftverksföreningenmed krav på utbyggnad av våra outnyttjade resurser. Det är mot den här bakgrunden som jag har ställt frågan,och jag hänvisar än en gång till "Hushållning med mark och vatten",där man föreslår att utbyggnadsplanerna i älvarna prövas i en förnaturvårdsverket och kraftföretagen gemensam utredning. Det är enligt minuppfattning angeläget att denna utredning snabbt kommer i gång. Mycket materialfinns ju redan samlat. Striden kring Ljusnans utbyggnad visar hur angeläget detär med en samlad syn på det här problemet. Jag hade hoppats att man, innan denutredning som man föreslår i "Hushållning med mark och vatten" kommeri gång, skulle stoppa utbyggnaden i de nu aktuella älvarna. Enligt minuppfattning bör en sådan här utredning gå igenom alla våra outnyttjade älvaroch de sträckor som ännu inte utbyggts i redan påverkade älvar. Jag respekterar och förstår att statsrådet måste ta storhänsyn till det remissförfarande som pågår, och det är ju alldeles riktigt. Menden av utredningen föreslagna mindre utredningen om just det här området är väländå så pass angelägen och berör, tror jag, inte det hela, varför jag skullevilja ställa frågan här till statsrådet, om inte statsrådet ändå anser att hannu kan tillsätta en utredning om just det här lilla delproblemet oberoende avatt vi ännu ej fått remissvaren. Om åtgärder mot de jugoslaviska s. k. Ustasjagrupperna Som säkerligen har märktförekommer en rad utredningsförslag i promemorian "Hushållning med markoch vatten". Remissyttrandena med anledning av promemorian skall vara innetill . Jag tycker att det är rätt rimligt att vi får tillfälle attta del av det material som vi får in i remissyttrandena, innan vi tar endefinitiv ställning till den handläggning som skall ske i fortsättningen avalla de ärenden som kommer att beröras av den här typen av fysisk riksplanering.Därför kommer regeringen att avvakta remissbehandlingen, innan vi över huvudtaget går vidare med någon av de utredningar som här är föreslagna. Med anledning av att statsrådet nu säger kommer att avvakta remissförfarandet vill jag i alla fall uttrycka denförhoppningen att statsrådet så fort det finns möjligheter därtill tar upp dehär aktuella problemen. Jag skulle också vilja uttrycka det önskemålet attstatsrådet inte bara avvaktar remissförfarandet utan även att utbyggnad då icketillåts innan man fått in remissvaren och klarat upp det här, sä att man får ensamlad översyn av detta mycket känsliga problem. Det kanske är en upplysning som ändå skalltilläggas i klarhetens intresse, nämligen att vi får ju handlägga sådana härfrågor i enlighet med den lagstiftning som vi har, till dess attvi har fått en annan lagstiftning. När det är fråga om ärenden som haranhängiggjorts i enlighet med den gamla.lagstiftningen, måste naturligtvis denlagstiftningen följas, till dess att vi har en ny och kan behandla ärendena ienlighet med den. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Om åtgärder mot de jugoslaviska s. k. Ustasjagrupperna Herr justitieministern ordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 217, och anförde: i har frågat mig om jagöverväger att mot bakgrund av uttalade hotelser om terroraktioner motflygförbindelserna från de s. k. Ustasjagruppernaslutgiltigt kriminalisera och förbjuda dessa organisationer. innehåller ett flertal straffbestämmelser somkan bli tillämpliga när det gäller sådan verksamhet som syftarpå. Det kan bl. a. bli fråga om kapning av luftfartyg, allmänfarligödeläggelse, sabotage, rån och mord. Alla dessa bestämmelser föreskriver mycketstränga straff. I detta sammanhangbör också nämnas bestämmelsen i Enligt denna kan den som deltar i sammanslutning som är avseddatt utgöra eller kan utvecklas till sådant maktmedel som militär grupp ellerpolisstyrka dömas till böter eller fängelse. Denna bestämmelse torde inte varatillämplig på sådan organisation som åsyftar. Det är visserligentänkbart att införa en motsvarande bestämmelse för deltagande i organisationerav det slag som åsyftar, men enligt min mening skulle man medhänsyn till arten av den verksamhet det här är fråga om och metoderna förbedrivandet av verksamheten inte med en sådan kriminalisering nå det avseddaresultatet. Vi är i stället hänvisade till att inrikta polisens verksamhet påatt söka förhindra terrorhandlingar med stöd av gällande straffbestämmelser. Enomfattande övervaknings- och spaningsverksamhet bedrivs i detta syfte. För att förhindra brott av detta slag bevakar polisensedan länge samtliga jugoslaviska flygplan på underuppehållet på marken. Samtliga passagerare kroppsvisiteras, handbagagetkontrolleras och passagerarna får peka ut sitt resgods. Även chartertrafikenfrån och Bulltofta flygplatser kontrolleras på liknande sätt. Slutligen vill jag framhålla att regerigen redan förravåren tillkännagav sin avsikt att vidta åtgärder för att stoppavåldsaktiviteter inom vissa invandrargrupper. a. förutskickades attutländska medborgare kunde komma att utvisas ur i större utsträckningän som dittills hade skett. Som en följd härav lät regeringen föranstalta omförhör med en del utländska medborgare som kunde misstänkas för att ha tagitdel i sådan verksamhet eller stått bakom den. Men det har visat sig att i defall som har förekommit till prövning förutsättningar för närvarandeinte finns för verkställighet av utvisning på grund av de folkrättsligaförpliktelser som åvilar oss när det gäller politiska flyktingar. Därför harregeringen beslutat att i stället utnyttja de möjligheter som utlänningslagenger men som inte har använts - att föreskriva begränsningar iutlänningars möjligheter att fritt röra sig i landet när detta är påkallat avsäkerhetsskäl. Den som bryter mot sådana föreskrifter riskerar fängelsestraff.Tills vidare har i överensstämmelse b.urmed föreskrifter innefattandereseförbud och skyldighet att regelbundet anmäla sig hos polisen meddelats förtre jugoslaviska medborgare. Ytterligare fall väntas komma under prövning inomden . Om åtgärder mot de jugoslaviska s. k. Ustasjagrupperna HerrSVENSSON i (vpk): Jag får tacka för svaret. Ustasjaterrorn i är en frukt av myndigheters gamlamissgrepp. Det var en utmaning redan när man 1945 släppte in ökända krigsförbrytarefrån den sammanbrytande Pavelicregimen. Det var ett missgrepp att underskattavarningarna bl. a. här i kammaren kort före mordet på ambassadör är fel att offra tiotusentals lojala jugoslavers trygghet för en abstrakttoleransprincip mot en ren organiserad gangsterism. Utvisning är ingen effektiv metod. En del Ustasjamän harman för övrigt gjort till svenska medborgare och därmed skyddat dem mot allutvisning. De andra är det i stort sett bara eller som kan Om åtgärder mot de jugoslaviska s. k. Ustasjagrupperna I andra länder kringskärs deras verksamhet. I Tyska ärorganisationen förbjuden såsom varande fientlig motprincipen om mellanfolklig förståelse. Men i driver dess anhängare alltivrigare sitt spel. Politiska åsikter skall inte kriminaliseras, sägs detibland. Men det handlar inte om detta. Att propagera för kroatiska intressen ärfullt tillåtet i både och . statschef är självkroat. Landets författning är federalistisk, helt till skillnad årsauktoritära och centralistiska statsbildning. De senaste reformerna harkraftigt utvidgat delrepublikernas självstyre på alla områden. Varjedelrepublik har fulla språkrättigheter. Kroatiskan ingår dessutom som element ifederationens huvudspråk. Längre i självstyre kan man inte gå utan att upplösastatsenheten. Vad propagandan syftar till är att bryta sönder denjugoslaviska staten. Den syftar till att skapa en kroatisk stat, stödd påtraditionen från terrorvälde. Den hetsar mot andra folkgrupper,inklusive dem som utgör minoriteter i . Den kräver att kroatiskaskolbarn i skall skiljas från serbiska. Den kombineras med hot ochutpressning mot landsmäns liv och ekonomi. Den driver lojala, skötsammajugoslaver från . Den eftersträvar medvetet skräck och tragedier. Representanter för LO har krävt förbud motUstasjagrupperna. Ett förbud skulle bl. a. psykologiskt vara av stor vikt.Förbudet bör riktas mot all progaganda syftande till återupprättande av enstatsbildning av Pavelictyp. De drivande i denna propaganda är kända ochidentifierbara. Jag vill utveckla frågan ytterligare: Är enligtstatsrådets mening separatisternas verksamhet hets mot folkgrupp eller inte?Strider den mot rikets intressen eller inte? Om svaret är jakande - varförsätts då inte gällande lagbestämmelser på dessa punkter i funktion i preventivtsyfte? Lät mig först säga att regeringensinställning är att polismyndigheterna skall vidta alla de åtgärder som ärmöjliga för att förhindra sådan verksamhet som kan betecknas somterrorverksamhet. Såvitt jag förstår arbetar polisen intensivt för detta. Menproblemet är inte så enkelt att man, som i säger, kanutfärda ett förbud mot en viss namngiven grupp, eftersom vi inte har något attgå efter för att kunna binda några såsom ledande personer. Jag vill erinra om att de som mördade den jugoslaviskeambassadören hade arbetat obemärkt och fredligt på en mindre platsi . Man hade alltså inte på förhand någon grund för misstänkliggörandeeller ingripande. Den intensifiering av polisens verksamhet som pågår och denya riktlinjer som vi dragit upp för kontroll av mindre önskvärda element börkunna ge frukt och skapa lugnare förhållanden. i (vpk): Det otillfredsställande med de åtgärder somjustitieministern åberopar är att de i alltför hög grad är avsedda att gestraff för redanfullbordade handlingar och att de har en relativt ringa preventiv effekt. Jag är inte heller överens med justitieministern när hansäger att bestämmelserna om olaga kårverksamhet inte är tillämpliga här. Det ärmycket möjligt att Ustasjagrupperna och speciellt Hrvatski Demokratski Odborinte driver militära eller väpnade övningar just i . Dock är det välkäntoch bör vara känt för polisen genom internationella kontakter att en dylik verksamhetförekommer i dessa organisationers regi på andra håll i världen, eftersom detär organisationer med rätt så stor internationell räckvidd. är inte bara departementschef och detta ärinte bara en juridisk och legal fråga. Också som partipolitiker har han sittansvar. Jag har frågat mig: Hur kan socialdemokratiskapartitidningar ge offentlighet ät påståenden om kommunistisk terror blandjugoslaver i ? Hur kan man okritiskt vidarebefordra två kända fascistersbeskyllningar om spioneri mot en oförvitlig jugoslavisk medborgare som arbetari ? Detta är ju a't sprida dimridåer till skydd för separatisternasterror, som ju är den verkliga terrorn. Och hur kan ledaren för HrvatskiDemokratski Odbor, , få resa in i och i Folkets hus iLimhamn stå och förhärliga Pavelic-regimen och fira kroatiska arméns dag? Ochhur kan en välkänd ledargestalt i samma organisation i bli medlem avsocialdemokratiska partiet, väljas in i partiets lokala invandrarkommitté iMalmö och anställas av arbets-marknadsmyndigheerna som handläggare avinvandrarfrågor? Vad jag menar är att man måste försöka se upp även utanförden rent legala sektorn med påverkan och infiltrationsförsök. Det hela är ocksåen fråga om politiskt arbete och politisk inställning. Man får inte såförblindas av kommunistskräck att man lierar sig med vem som helst. Fortfarandegäller den gamle rikskansler ord att demokratins fiender står tillhöger. Ang. polisens skyldighet att skydda demonstranter Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. polisens skyldighet att skydda demonstranter Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 18 majintagna fråga, nr 219, och anförde: har frågat mig om jag anser att detär polisens skyldighet att skydda demonstranter mot provokationer och våldsammaangrepp. Svaret är ja. Jag vill tacka justitieministern för svaret,som var kort men entydigt. Jag är väl medveten om att den här frågan hardiskuterats i kammaren och att justitieministern då lämnade ett lika entydigtsvar. Ang. polisens skyldighet att skydda demonstranter jag ändåhar valt att upprepa frågan hänger samman med vad som inträffade i samband meden demonstration i och som på ett mycketofördelaktigt sätt skiljer sig från de erfarenheter jag har haft i samband medandra demonstrationer av polisens sätt att hjälpa till att upprätthållaordningen och skydda demonstranterna för provokationer. Jag skall inte gå in på så särskilt många enskildheter.Det pågår både polisutredning och JO-utredning om vad som faktiskt harinträffat. Men jag vill erinra om att denna demonstration fråndemonstrationsledningens sida var utomordentligt väl förberedd just för att ordningenskulle upprätthållas och alla former av provokationer, bråk och användande avvåldsmetoder skulle förhindras. Det ordningsvaktsystem som vi hade haft redanvid en demonstration tidigare hade förstärkts därför att personer, sominte tillhörde demonstrationen och som av vissa igenkändes som tillhörigaDemokratisk allians, hade kastat sten mot den amerikanska ambassaden. Vi hadealltså ökat antalet ordningsvakter. Vi hade en plan för att fylla ut platsenframför ambassaden med pålitligt folk för att ingenting sådant skulle kunnainträffa. Enligt vad ögonvittnen har berättatför mig tillät polisen ändå en motdemonstration att komma in på platsen framförambassaden före det att demonstrationståget anlände dit. Bara detmedförde en direkt risk för att slagsmål och bråk skulle kunna inträffa. Vidarevägrade polisen att på något sätt ingripa mot den som försökte kasta eldfarligaämnen mot demonstrationen som, utöver personskador, kunde ha resulterat i attpanik hade utbrutit. Polismännen uppträdde då ytterst arrogant och sade att deinte talade med sådana som vi och att de inte ansåg att vi hade något att säga,eftersom det brukade vara bråk vid våra demonstrationer osv. Det är mycket allvarligt enligt min mening om polisenvägrar ingripa i sädana situationer. Det måste nämligen uppfattas som ettdirekt besked till dem som vill ställa till med bråk, att de kan göra det utanatt polisen ingriper. Det har förekommit tecken som tyder på att sådana bråk ärorganiserade och att den klart antidemokratiska organisationen spelar en aktiv roll. Därför vill jag fråga justitieministernytterligare: Vad har gjorts för att förbereda och informera polismännen om hurde skal! uppträda vid sådana här tillfällen? Finns det ändå inte anledning attöverväga om den information och utbildning som poliserna får behöverförbättras. Som förstår kan jag inte här ikammaren gå in på ett enskilt fall, allra helst när det är föremål förutredning. På fråga vill jag svara att man inom framförallt har lagt ned mycket arbete på att utbilda ochinformera polisen om hur den skall handla och uppträda i samband meddemonstrationer. Så långt jag känner till sker detta just i den rätta andan,som frågar efter, så att det står klart att det är polisens skyldighetatt skydda demonstranter mot provokationer och våldsamma angrepp. Det är väl meningen att sådan speciell utbildning och infor-