prot · FV0981 · 1972-12-31 00:00:00 — mentschefenjust berör lämplighetsintyg. Det står mycket tydligt i propositionen attlämplighetsprövning skall ske i egentlig mening och inte blott på formellakriterier och alt det är viktigt att få en helhetsbild. Jag skulle vilja fråga om inte kommunikationsministern vUlförsöka underlätta för värnpliktsvägrare som söker körkort efter det att deavtjänat sitt straff att redan i första instans, dvs, av polismyndigheten, fåsin lämplighet tillstyrkt, så att godkänner körkortsansökan.Därigenom kan de få sina körkort utan att behöva gå den långa väg somkommunikationsministern talar om i sitt svar. Jag tycker inle attvärnpliktsvägran kan jämföras med brott i vanlig ordning, och det var av denanledningen - och med utgångspunkt i det inträffade fallet - som jagställde frågan. Jag beklagar om jag inte riktigt har faltal svaret, menkommunikationsministern kanske vUl vara snäll och förtydliga det. Ang. försöksverksamhet med förbud mot läxläsning Såsom framgår av mitt svar prövarlänsstyrelserna och förvaltningsdomstolarna på grundval av lämplighetsutredningoch övrig utredning om en sökande bör erhåUa körkort eller inle.Länsstyrelserna och domstolarna följer då de regler som finns i lagstiftningen. Frågan om vilka författningsregler som skall gälla förutfärdande av körkort, bl, a, straffdomars inverkan på möjligheten att fåkörkort och däri kan även tas med den form av dom som nu talar om kommer att prövas av statsmakterna i anslutning till det slutbetänkande somtrafikmålskommittén väntas lägga fram . (vpk); Jag får tacka statsrådet för den härkompletterande upplysningen. Enligt vad jag nu kunde begripa kommer en nusittande utredning att lägga fram förslag om vilka författningsregler som skalltUlämpas, Jag får bara uttrycka den förhoppningen alt man där tar hänsyn tillatt det s, k, brott som en värnpliktsvägrare begått - som han ådömts en månadsfängelse för inte får ligga tUl grund för att i lämplighetsintygel betecknahonom som olämplig att få körkort. Kanske skulle de myndigheter som har attbefatta sig med lämplighetsintygen -polismyndigheter och länsstyrelser redannu kunna tiUämpa gällande regler litet liberalare och generösare. Överläggningen var härmed slutad. § 12 Ang.försöksverksamhet med förbud mot läxläsning erhöU ordet för attbesvara ' (m) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 211, och anförde: har frågat mig om det är medmitt goda minne som det inom på sina håU i landet förekommerförsöksverksamhet med förbud mot läxläsning. Ang. försöksverksamhet med förbud mot läxläsning Enligt läroplanen för skall huvuddelen avelevernas arbete utföras i skolan. Något förbud mot att ge läxor har således ejinförts. Jag tackar statsrådet för svaret. Självfallet skulle mankunna kritisera ordvalet i frågan. Jag tänker på ordet "förbud"; Detär kanske litet tillspetsat. Men, herr statsråd, man kan också kritiserasvaret. Jag är verkligen inte nöjd med det. Beror det på tidsbrist, eller ärdet slarv eller nonchalans? Svaret består av två meningar. Den första meningenfinns ingel att anmärka emot, men den andra utgör inte någol svar på min fräga. Min fråga gäller om försöksverksamhet med ett slagsindirekt förbud mot läxläsning förekommer och i så fall medutbildningsministerns goda minne. Herr statsrådet svarar emellertid bara atldet inle har införts någol förbud. Snälla herr statsråd, det känner jag naturligtvistill. Det är ingenting alt gå in i kammaren och ställa en fråga om. Självfallet vore det också intressant att få vetahur statsrådet ser principiellt på detta. Det ställde jag inte någon fråga om,men det kan jag göra här. Jag hoppas atl jag i statsrådets nästa inlägg färreda på hur statsrådet verkligen ser på detta. Det firrns faktiskt exempel på atl ett slagsförsöksverksamhet förekommer. Eleverna får helt enkelt inte ta med sigläroböckerna hem. Det kan gälla samtliga ämnen eller vissa ämnen. 1 enskolkommun får man inte la hem läroböckerna i svenska, i naturorienterande ochi samhällsorienterande ämnen. Del är verkligen, fru talman, unikt. Hur går detexempelvis för elever som är sjuka? Om man är sjuk längre än , fåi-man studiehjälp. Hur går det för dem som är sjuka bara en eller två veckoreller för dem som är tillfälligt sjuka det kan vara astmabesvar ellermigränattacker? Och hur går det för den elev som inte klarar själva skolmiljön?Det finns mänga exempel på elever som inte klarar en orolig skolmiljö. Tycker utbildningsministern att det är tillfredsställandeatl elevernas studiemöjligheter skall bero på om föräldrarna har råd alt självainköpa läroböcker i vissa ämnen? Hur ser utbildningsministern principiellt pådetta? Det vore ytterst värdefullt för skolfolk ule i landet att få veta det. För nästan exakt elt år sedan lämnade jag isvar på en interpellation av Uerr den principiella deklaration somherr Wennerfors efterlyser. Jag begär inte att skall ha lyssnatpå den i kammaren, men den har funnits återgiven i protokollet. Jag skall gärnaläsa upp det avsnitt som är mest relevant också för denna enkla fråga: "Deallmänna anvisningar som meddelar i läroplanen är som bekantinle avsedda alt i detalj reglera skolans verksamhet. Stor frihet föreliggerför läraren i hans arbete. De anvisningar som lämnas om hemuppgifterna ärsjälvfallet mer eller mindre tillämpliga i olika ämnen. Hänsyn måste tas tillde arbetssätt och läromedel som används. Elevernas skilda behov, möjligheteroch intressen måste beaklas. Härav följer alt något allmängiltigt svar på interpellantensfråga inte kan ges.Skolsladgans förbud mot hemuppgifter till dag efter söndag, helgdag eller hellovdag är ovillkorligt. 1 övrigt har - som framhålls i skolöverstyreLsensanvisningar - skolledningen etl ansvar för att de principiella riktlinjernatillämpas på etl förnuftigt sätt." Det innebär all mitt svar på ' andra frågablir följande: Vi har det förtroendet för de lokala skolledningarna att delokalt kan göra bedömningar med hänsyn till eleverna och med hänsyn till dentakt i vilken nya läromedel kommer fram. Av detta följer också alt vi intebegärt en central redovisning, så att jag exakt kan redogöra för hur det gårtill från kommun till kommun. Har upplevt något konkret falldär denna frihet missbrukas, fär det tas upp i den kommunen och diskuteras där.Skulle det behövas några preciserade anvisningar, kan man också överväga detta.Men skall vi få till stånd en decentralisering på skolans område och myckettalar för det - måste vi ha förtroende för de lokala skolledningarnas förmågaatt bedöma frågor av denna karaktär och fatta beslut. Jag tackar för det ytteriigare svaret. Jag satte stortvärde på det. Jag kände till den debatt i kammaren som utbildningsministernåberopade, men jag hann inte nämna det. Jag har observerat att vi trots detta uttalande har fåttallt fler uppgifter om att sådant här förekommer i skolkommunerna. Därför fannsdet anledning att återigen aktualisera frågan. Jag tror att man ute ikommunerna runt om i landet inte riktigt vel vilken principiell uppfattning somden socialdemokratiska partiledningen och den socialdemokratiska regeringenegentligen har. Jag tror att man har förvillats litet. I handlingarhar jag nämligen inte funnit att regeringen vill införa något slags förbud mothemläxor. Men det som förvillar många är vad som slår i jämlikhetsrapporten,som naturiigtvis många har läst förmodar jag. Jag citerar från s. 66 ijämlikhetsrapporten: "I en skola för jämlikhet måste sålunda undervisningförmedlas med hjälp av starkt individualiserade metoder. Med detta avsesgivetvis inte en individuali-sering av en typ som innebär alt elever med olikabakgrund och skiftande förutsättningar får gå igenom kursen så snabbt de hinneroch orkar. Det skulle ytterligare öka klyftorna." Detta sade man i jämlikhetsrapporten, men det var ijämlikhetsrapporten det. Av detta tror många att det är socialdemokraternasmening att bromsa vissa elever. Det är kanske det? Det är som sagt många somfått den uppfattningen. Ett sätt att bromsa vissa elever är alltså att barneninte får ta hem läroböckerna, att de helt enkelt inte får läsa läxor. Då skulleju dessa barn kunna läsa och lära sig hur myckel de vill där hemma! Därför ärdet mycket viktigt att utbildningsministern verkligen säger ifrån på dennapunkt. fick vi också detta upprepat. Hemuppgifterna är frivilliga ochskolledningen har ansvaret för att de principiella riktlinjerna blirförverkligade. Det vore verkligen en märklig utveckling om skolans elever inteskulle få studera annat än på skoltid. Som jag sagt förekommer det ute i vissaskolkommuner förbud mot hemläxor. Det finns t. o. rn. beslut på det, herrstatsråd. Således finns det anledning att debattera frågan. försöksverksamhet med förbud mot läxläsning Skattemässig behandling av egenavgifler tiU gruppliv-och gruppsjukförsäkringar Jag är naturiigtvis glad över att herrWennerfors så pass noga studerar det socialdemokratiska jämlikhetsprogrammet.Man kan hoppas på att det får positiva effekter i olika avseenden. Men jagskulle kanske önska att studerade med något större eftertanke.Vad som avses på den punkt som citerade har ju inte ett duggatt göra rned den debatt vi nu för i kammaren. Vad som där avses är nämligenatt man inte skall få olika utvecklingstakt klassmässigt sett mellan olikaelever. Orn en elev löser en uppgift snabbt, skall den eleven på det området fäuppgifter som fördjupar kunskaperna. Det är därför det har tryckts så hårt påen individualisering. Missförståndet om vad som avses med denna passus kanske vikan klara ut i ett annat sammanhang. Jag har bara velat till kammarensprotokoll läsa in att jag har en helt annan tolkning än avprogrammet på den punkten. Överläggningen var härmed slutad. § 13 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr99 lUl jordbruksutskottet. § 14 Föredrogs betänkande nr 27 ianledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 inom justiliedeparlernentelsverksamhetsområde gjorda framställning om anslag för /73 tillstatligt partistöd jämte motioner rörande dels det statliga partistödet, delsdet kommunala partistödet. Utskottets hemställan bifölls. § 15 Skatlemässig behandling av egenavgifter till gmppliv-och gmppsjukförsäkringar Föredrogs skatteutskottelsbetänkande nr 27 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:77 med förslagtill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m, m. jämte motion, I propositionen 1972:77 hade Kungl,Maj:t under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden förden föreslagit att anta vid propositionen fogade förslagtill 1) lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370), 2) förordning om ändring iförordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. I proposilionen hade föreslagils ändringar ikommunalskaltelagens regler för att särskUd tilläggspension (STP), som utgickenligt överenskommelse mellan ochLandsorganisationen i , skulle kunna betraktas som pensionsförsäkring iskatterättslig mening. Dessutom hade föreslagils en förenkling i denskattemässiga behandlingenav arbetstagarnas förmån av fri gmppsjukförsäkring (AGS) enligt sammaöverenskommelse. Vidare hade föreslagits att det vid arvsbeskattningenskattefria beloppet för förmånslagarförvärv enligt vissa liv- samt olycksfalls-och sjukförsäkringar höjdes från till , I detta sammanhang hade behandlatsden i anledning av propositionen väckta mofionen 1972:1647 av herrar Josefson iArrie (c) och i (c), vari hemställts att vidbehandling av proposition 1972:77 beslutade att hos Kungl, Maj;t anhålla ornutredning och förslag beträffande den skattemässiga behandlingen avegenavgifter till gruppliv- och gruppsjukförsäkringar i enlighet med vad somanförts i motionen. Skattemässig behandling av egenavgifter tiU gmppliv-och grupp-sjukförsäkringar A, skulleanta de vid propositionen 1972:77 fogade förslagen till 1, lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2, förordning omändring i förordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, B, skulleavslå motionen 1972:1647, Reservation hade avgivits av herrarEriksson i Bäckmora (c). Josefson i Arrie (c), i (fp), (), i Trobro (m), () och (), som ansett allutskottet under B bort hemställa, atl med bifall tillmotionen 1972:1647 hos Kungl, Maj:t skulle anhålla om utredning och förslagbeträffande den skattemässiga behandlingen av egenavgifler till gruppliv- ochgruppsjukförsäkfingar i enlighet med vad reser-vanterna anfört. HerrJOSEFSON i Arrie (c): I skatteutskottets betänkande nr 27 behandlasfrågan om den skattemässiga behandlingen av arbetstagarnas förmån av fri gruppsjukförsäkring,vilken ansluter till överenskommelsen mellan ochLandsorganisationen. Denna överenskommelse innebär att förmånen av frigruppsjukförsäkring undantages från beskattning. I proposilionen 77 sombehandlas i detta utskottsbetänkande biträdes denna överenskommelse, vilketinnebär att samma regler skall tillämpas som redan nu gäller förgrupplivförsäkring. Utskottet har också enhälligt tillstyrkt propositionen,men i anslutning till detta ärende har åter aktualiserats frågan om likabehandling av skattskyldig som själv med egenavgifter får betala kostnadenförgruppliv-eller gruppsjukförsäkring. Enligt nu gällande bestämmelser fåravdrag göras för nämnda försäkringar därest beloppet ryms inom det ideklarationen tillåtna avdraget på 250 respektive för ensamståendeeller äkta makar. Enligt uttalande i skatteutskottets betänkande nr 15 kanförmån av fria för gruppliv- och gruppsjukförsäkfingar komma att uppgåtill Skattemässig behandling av egenavgifter tiU gruppliv-och gruppsjukförsäkringar Därjämte bör uppmärksammas att detta belopp gäller i regel närförsäkringarna omfattar stora grupper. De i vårt samhälle som erlägger egenavgifter för gruppliv-och gmppsjukförsäkringar får i regel erlägga betydligt högre försäkringsavgifter.Som framgår av vad jag nu sagt kan det mycket väl hända att hela det ideklarationen tillåtna försäkringsavdraget kan behöva tagas i anspråk för dennatyp av försäkringspremier. Däremot kan de grupper för vilka arbetsgivarenbetalar försäkringspremierna utnytfia hela försäkringsavdraget för andraavdragsgilla försäkringskostnader. Det kan inte vara riktigt att bibehålla ett sådant system.I motionen 1647 har jai; och i därför yrkat attpersoner som inte åtnjuter fri gruppliv- eller gruppsjukförsäkring alltid skalltillerkännas avdrag för sådan premie, vare sig den ryms inom det för alla medgivnaavdragsbeloppet eller inte. Ur rättvisesynpunkt är det angeläget att allabehandlas lika vid beskattningen. Vi har ett så högt skatteuttag att allaansträngningar bör göras för att så rättvist som möjligt fördela detta. Av proposition och utskottsbetänkande framgår att såväldepartementschefen som utskottsmajoriteten är medvetna om den olikhet somuppstår skattskyldiga emellan när det gäller försäkringsavdraget i deklarationen.Det är då för mig ganska förvånande att man inte i utskottet kunnat enas om atttillstyrka det blygsamma krav som ställts i här nämnda molion. Med förståelse för en minofitet och med respekt förlikabeliandlingen skulle man här ha kunnat medverka till åtgärder för attåstadkomma större likhet vid beskattningen. Med det anförda yrkar jag bifall till denreservation av i Bäckmora m. fl., som fogats vid utskottetsbetänkande. Målsättningen för värt skattesystem bör varaatt det är så utformat att rättvisa och likformig behandling kan uppnås förolika kategorier. I en reservation till det betänkande vi nu behandlar haryrkats bifall till motionen 1647, där det hemställs om utredning och förslagbeträffande den skattemä.ssiga behandlingen av egenavgifler till gruppliv-ochgruppsjukförsäkringar för företagare och andra som inte åtnjuter avdragsrättförerlagda , vilket andra kategorier gör. Utskottet har tidigare avstyrkt de här framställningarnaoch då bl. a. framhållit att vi måste acceptera vissa ojämnheter vidbeskattningen. Jag anser inte, fru talman, att vi måsle göra det, i varje fallinte när man relativt enkelt kan avskaffa en orättvisa genom ett bifall tillmotionen. Jag ber atl få yrka bifall till reservafionen. HerrCARLSTEIN (s); har i sitt betänkande nr 27behandlat propositionen 77. I denna proposition föreslås vissa ändringar ikommunalskattelagen som aktualiserats genom överenskommelser på arbetsmarknadenom .särskild tilläggspension, fri gruppsjukförsäkring och höjning av beloppetför grupplivförsäkringar. 1 samband med behandlingen av förslaget om skaltefrihelför avgiften till gruppsjukförsäkringen har utskottet haft att behandlamotionen av herrar Josefson i Arrie och i , somönskar en utredning beträffande den skattemässiga behandlingen av egenavgiftertill gruppliv- och gruppsjukförsäkringar. Motionärer och reservanter har utvecklat sina motiv förett utredningsyrkande, och jag skall i korthet söka redogöra förutskottsmajoritetens motiv för att avvisa kraven på en utredning. Pensionsförsäkringar och kapitalförsäkringar behandlasprincipiellt olika i skattehänseende. Pen.sionsförsäkringarna är avdragsgilla vid deklarationen,och i gengäld är utfallande belopp skattepliktig inkomst. När det gällerkapilalförsäk-ringarna är förhållandet det motsatta. Avdrag för kostnad förkapitalförsäkring kan dock erhållas i den mån premien ryms inom ramen för dels. k. försäkringsavdraget, dvs. för makar och förensamstående. Sjukförsäkring, inklusive gruppsjukförsäkring, anses iallmänhet som kapitalförsäkring. En företagare som betalar för t. ex.grupplivförsäkring eller gruppsjukförsäkring till förmän för sina anställda harrätt fill avdrag vid inkomsttaxeringen för premierna såsom för andraomkostnader i rörelsen. Ä andra sidan skall förmånernas värde i principinkomstbeskatlas hos den anställde såsom löneförmän. Men här gäller då alt denanställde, under förutsättning att han äger försäkringen, är berättigad tillavdrag för premiebeloppet inom ramen för försäkringsavdraget. 1963, när överenskommelsen om fri grupplivförsäkringträffades mellan LO och SAF, genomfördes den förenklingen vid laxeringen attförmånen av fri grupplivförsäkring inte behövde uppges som intäkt. Detsammagäller för övrigt även fri sjukvård och fri tandvård. Frågan gäller nu den överenskommelse som träffats mellanLO och SAF om "avtalsgruppsjukförsäkring", AGS, och hur premiernaskall behandlas ur skatlesynpunkt. Om man skaU ta fram förmånen av den friagruppsjukförsäkringen till beskattning, erfordras ett omfattande arbete för attfastställa de individuella premiebeloppen. Även om man skulle kunna tänka sigatt tillämpa en viss schablonisering, så skulle det innebära ett betydandeadministrativt arbete det rör sig om inte mindre än 1,2 miljoner anställda.Då del dessutom förhåller sig på det sättet att avdragsrätt föreligger inomramen för det s. k. försäkringsavdraget skulle, trots ett betydande merarbete,endast en mindre del av premierna bli föremål för reell beskattning. Departementschefen har därför stannat för att man i sakbör behandla gruppsjukförsäkringen på samma sätt som man tidigare behandlatgrupplivförsäkringen, alltså medge skattefrihet för denna förmån. Utskottethar anslutit sig till denna uppfattning. Reservanterna gör nu gällande att en viss orättvisauppstår genom att de grupper som åtnjuter kostnadsfria försäkringar medgesdenna skattefrihet. De menar att den som genom egenpremier skaffar sigmotsvarande försäkring borde tillerkännas avdrag för sina kostnader, oavsett omde ryms inom ramen för försäkringsavdraget eller ej. Skattemässig behandling av egenavgifter tiU gruppliv-och gruppsjukförsäkringar Skattemässig behandUng av egenavgifter till gruppliv-och grupp-sjukförsäkringar inte förnekaatl en skillnad i skattemässig behandling föreligger, men det bör observerasatt den nu föreslagna lösningen utgör ett provisorium i avvaktan på denskatteomläggning som kan aktualiseras genom sjukpenningutredningens kommandeförslag. väntas lämna sitt betänkande ,Alt under sådana förhållanden skulle i enlighet med reservanternasförslag begära ytterligare en utredning förefaller mindre välbetänkt. Jag berined det anförda atl få yrka bifall till utskottets hemställan. i Arrie (c): Jag vill först säga att vi inte alls ställtnågot yrkande beträffande beskattningen av förmånen av fri gruppsjukförsäkring.På den punkten har utskottet enhälligt anslutit sig lill propositionens förslag. När jag lyssnade till argumenten för alt inle tillmötesgådet krav som ställts av oss motionärer om utredning rörande den skattemässigabehandlingen av premierna fann jag inte myckel av argument förutskottsmajoritetens ställningstagande. sker en uppdelning avförsäkringskostnaderna i skattehänseende mellan avgifter till den obligatoriskasjukförsäkringen och premierna för andra försäkringar. Jag tycker nog attutskotlsmajoriteten med god vilja hade kunnat tillmötesgå vårt krav när delgäller gruppliv- och gruppsjukförsäkringarna. Att vi inte har lagt fram etl förslag i detalj beror påatt vi är medvetna om atl det bör avpassas så att man inte skapar speciellaförmåner för någon grupp. Syftet med vår motion har vafil och är atl skapa rättvisamellan olika skattebetalare. Därför, fru talman, vidhåller jag mitt yrkande ombifall till reservationen. sade att det enligtresei-vanternas uppfattning råder en orättvisa. Jag ber läsaskatteutskottets betänkande nr 15, där frågan om höjning av försäkringsavdragetbehandlas. \v det framgår att inte bara reservanterna ulan även utskottetsmajoritet anser att del finns en orättvisa i beskattningen. Skillnaden mellanoss är bara den att vi reservanter anser att denna orättvisa skall avskaffas,medan majoriteten i skatteutskottet anser att den skall bestå. HerrCARLSTEIN (s); Jag har medgivit, liksom utskottet har gjort,att skallskyldiga behandlas olika i det här avseendet. Det framgår avutskottsbetänkandet, och det framgår även av propositionen. Utskottsmajoritetenhar emellertid ansett all vi bör göra en förenkling när det gällergruppsjukförsäkringen på samma salt som tidigare skett i fråga omgrupplivförsäkringen. Vi får ett belänkande från sjukpenningutredningenmed förslag till genomgfipande förändringar. Utredningen överväger ju en heltannan lösning av frågan om vår sjukförsäkring, bl. a. att ersättningen skallvara beskattningsbar och att man skall slopa del klassplaceringssystem som nutillämpas. Det kommer att i grunden förändra förutsättningarna för AGS. Attriksdagen under sådana förhållanden skulle beställa ytterligare en utredning vad reservanterna begär är ju en utredning förefaller helt meningslöst. Jagvidhåller mitt yrkande. i Arrie (c): Vi får väl tolka det senaste yttrandet pä detsättet att frågan kommer att behandlas i samband med det kommande utredningsförslaget.I så fall har det krav som vi har ställt delvis tillniötesgåtts. Om man förutsätter atl grunderna kommer attförändras så att vi får en annan situation får vi naturligtvis anledning att pånytt ta upp dessa frågor. Jag kan inte tänka mig något annal. Överiäggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Bäckmora m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson i Arrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandetnr 27 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i Bäckmoram, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrJosefson i Arrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav föUande resultat: Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet § 16Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 28 i anledning av motioner om slopande av beskattningen av frittbränsle från egen fastighet, I detta betänkande behandlades molionen 1972:211 av i Skärstad m, fl, (c)vari hemställts att hos Kungl, Maj:t skulle anhålla om utredning ochförslag om sådan ändring i skattelagstiftningen all fritt bränsle från Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet