prot · FV0968 · 1972-12-31 00:00:00 — Sedan får vi på annat sätt lösa de problem som uppslår idetta sammanhang. HerrBERNDTSON i (vpk): Industriministern undrade om mill inlägg varen förövning till motionsbehandlingen. Det kan man möjligen säga så till vidasom motionen och interpellationen inte innehåller frågeställningar som ärskilda från varandra. Om jag är rätt underrättad har också utskottet vid sinbehandling av motionen avvaktat vad industriministern skulle svara påinterpellationen. Såvitt jag förstår kan det svar som vi fått inte gärnaleda till annan slutsats än att molionsyrkandet är synnerligen befogat. Industriministern undrar också över innebörden av minformulering alt nedrustningen vilar som elt hot över de anställda. Det gör den,eftersom man inte har något program för civil sysselsättning för dessamänniskor. Vem vill lämna sin arbetsplats ulan atl ha en annan sysselsättning?Det är väl inte svårt att läsa ut att jag talar för nedrustning och inte förupprustning. Det i vpk-motionen begärda programmet skulle också främja ennedrustning. Jag skulle också gärna vilja erinra om all enöslgötatidning för ungefär en månad sedan kunde meddela, att regeringen lovatall diskutera sysselsättningen med . Det är väl förståeligt om man iLinköping väntat sig något mer än vad industriministern här påregeringens vägnar harkunnat redovisa. Det handlar ändå om mycket folk som måsle få en annansysselsättning. Det finns siffror som talar om 25 000 människor som ärsysselsatta inom militär produktion, varav naturligtvis och är de dominerande förelagen. Det är orter som och ,med den starka dominansen av militär produktion, som är särskilt beroende avalt det blir en vettig planering för övergång till civil produktion. Man hardock ibland en känsla av att regeringen inle rikligt på allvar tagit itu meddessa stora problem. Den bygger tydligen fortfarande sin planering på fortsattmiljardrullning till mUitären, Det saknar heller inte betydelse för orter som Linköpingatl också andra produktionsinskränkningar har skapat speciella svårigheter. Uppfattningenatt en ökad satsning på civU produktion i är riödvändig börjar blialltmer utbredd. Då är regeringsbeskedet här aUtför magert. Givelvis ärdet bra med lokaliseringspolitiska åtgärder som industriministern utlovade isitt andra inlägg. Men är del ändå inte angelägnare med en planering som göratt projekt av civil natur väntar på en nedrustning som skall frigöra resurser? Ang. planering för civil produktion inom krigsmaterielindustrin Mitt uttalande gällde naturUgtvis industriernaoch de anställda när jag tog upp i lilla propå omhuruvida nedrustningen skall vila som elt hot eller inte. och i söker härgå förbi en huvudfråga, nämligen vem som har ägaransvarel och skyldigheten attse till vilken produktion dessa företag i övrigt skaU syssla med när det blirvikande ordertillgång i krigsmaterielproduktionen. Jag säger atl samhälletskall vara berett atl hjälpa till men inte ta över hela det ansvaret. Del skallkunna lämnas uppgifter och besked lill dessa industrierom vad försvarsmaterielproduklionen för svenskt vidkommande kan innefatta. Dettycker jag är riktigt. På det kan vederbörande grunda sina bedömningar av företagetsutveckling och möjligheter. Jag vill inte underskatta de svårigheter som företagen kankomma i när vi beslutar om restriktioner i fråga om krigsmaterielexporten. Attvi i sådana sammanhang har skyldighet alt bistå företagen, del ser jag ocksåisom riktigt. Men när det gäller alt föra in en civil produktion, då måste det iförsta hand vara företagens egen sak att söka göra en bedömning av vad somskulle vara lämpligt. På vilket sätt regeringen här kommer atl gripa in och hurdiskussionerna kommer att föras med företagen är jag inte beredd atl i detaljgå in på. Men det betyder inte atl vi undvikit alt la upp resonemang kringexempelvis , Här pågår alltså en uppföljning avvad som kan komma alt inträffa och då får vi använda oss av de medel somsamhället har till förfogande. HerrISRAELSSON (vpk): Industriministern säger att både jag och herrBerndtson i gick förbi ägaransvarel. I mina anföranden tog jag kanskeinte upp exakt del industriministern menar men jag påpekade att det skulle Nr 68 vara bättre om ägaransvarel voresamhällets. Det är ju en fråga som vi den tidigare aktualiserat. Det finns ju faktiskt en sektor av krigsmateriel- industrin i det här landet som samhället redan har ansvar för. - vara bättre och lättare att samordna, om samhället ägde denna Ang.åtgärder för verksamhet som helhet - det skullele sig naturiigare, att joröattra aet g debatt om dessa frågor hade viförra året, och det finns ingen nanngspolitisKa anledning att just nu upprepa de argument som dåframfördes. läget iSödermanland påpekande. i (vpk): Vi viU verkligen inte frita privatkapitaletfrån ansvar. Det bör understrykas att privatkapitalet har ett storl ansvar, missbrukas oftast. Därtill är det så att man nu kan gömma sig bakomförändringar, beslutade av statsmakterna, och därmed bUr det ell annatansvarsförhållande även för statsmakterna. Jag tycker inte att industriministern heller bör känna sigalltför ledsen om vi ändå hyser större tilltro till regeringen, när del gällerförmåga och vilja atl utarbeta ett civilt program, än till spekulanterna inomprivatkapitalet. Överläggningen var härmed slutad. § 34 Ang, åtgärder för att förbättra det näringspolitiska läget i Herr industriministern ordet för att besvara i (s) den 23 marsframställda interpellation, nr 100, och anförde; i har frågat mig omjag i anledning av metaUmanufaktumtredningens rapport är beredd att redovisaförslag till åtgärder som kan medverka till ett förbättrat näringspolitisktläge i regioner i , vid vilkas problem rapporten fästeruppmärksamhet. Den bedömning som metallmanufakturulredningen nu redovisatunder pågående utredningsarbete bekräftar de farhågor som förelegat och som föranlett alt utredningen tillsattes. tvivel slår delar av järn- och melallmanufakturinduslrin inför svårigheter. Genom branschens stora betydelse för sysselsättningen på vissa orter, främst Eskilstunaregionen, kan utveckhngen förutses medföra regionala problem. Därtill kommer alt industrin vid sidan av melallmanufakturbranschen enligt utredningens bedömning saknar en kompenserande expansionskraft inom regionen och andra delar av . Utredningen anser sig redan nu kunna slå fast att de förslag som den senare kan komma alt lägga fram inte ensamma kan bidra till en tUlfredsställande lösning av detta vidare, regionala problem. Man hemställer därför att problemen uppmärksammas även av andra offentliga utredningar, vilkas arbele har anknytning härtill, och att särskild hänsyn över huvud taget tas tUl 78 regionens problem vid utformningenav den statliga politiken. När det -gäller EskUstunaregionens utveckUng anser jag detviktigt att en bedömning sker mot bakgrund av den ensidiga struktur somnäringslivet där har. Av olika näringsgrenar svarar industrin för en ovanligthög andel av sysselsättningen. Denna brist på differentieradesysselsättningsmöjligheter innebär självfaUet speciella problem alldelesoavsett vilken utveckling industrisektorn i fortsättningen kommer att få. Jag finner det vara värdefullt all utredningen redan nufäsl uppmärksamheten på dessa problem. Innan man mer konkret lar ställningtill frågan om lämpliga åtgärder anser jag dock alt utredningens betänkande böravvaktas. Utredningens arbete beräknas vara färdigt ,Jag är således inte beredd alt redovisa detaljerade förslag tUl åtgärderinom detta område. Däremot finns det enligt min mening redan nu anledning tiUuppmärksamhet beträffande vad som kan göras för Eskilstunaregionen och andradelar av inom ramen för de åtgärder staten vidtar. Jag villhär bl, a, peka på alt delegationen för de mindre och medelstora förelagennyligen genomfört en studie av behovet av och tillgången på industriell servicei , Som en vidareutveckling av detta arbele kommerdelegationen efter uppvaktning av representanter för ochlandstinget - att medverka i en försöksverksamhet med ökat utbud av industrieUservice i . Enligt planerna skall försöksverksamheten startaunder hösten och pågå t, o, m. . Den organiseras i samarbete med ,och företagarföreningen, I slutskedet avses en utvärdering avverksamheten bli gjord. Den rådande situationen inom länets näringsliv är alltsåsådan att vissa insatser kan vara motiverade, och delta kommer regeringen ocksåatt ta hänsyn till t, ex, i samband med prövning av frågor om lokaliseringslåntill företag i länet. Ang. åtgärder för att förbättra det näringspolitiska lägeti HenGUSTAVSSON i (s); Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min interpellation angående åtgärder för all förbättra detnäringspolitiska lägel i , Svaret andas alltigenom förståelse förde problem som föranlett interpellationen. Dessa problem ärutvecklingsbelingade. En viss näringsgren i detta fallmetaUmanufakturindustrin pressas särskilt hårt av utifrån kommandekonkurrens. Detta medför stora påfrestningar för landsdelar som till stor delbaserar sin försörjning på denna näringsgren. Del hela blir särskilt besvärligtnär de strukturella problemen förenas med de konjunkturbelingade. Med god hjälp från av regeringen föreslagna åtgärderförefaller en allmän uppgång vara förestående. Jag noterar nu också medtillfredsställelse att regeringen även är beredd alt medverka till åtgärdersom syftar till att möta de strukturella problem som gjort sig synnerligenkännbara i , Genom interpellationssvaret harmetallmanufakturulredningen fått en positiv och auktoritativ reaktion på sinanmälan om att även vid sidan av denna utredning verkande statliga organ börbidraga med förslag till utvecklingsstimulerande åtgärder i Eskilslunaregionenoch i övriga Söder- Nr 68 manland. önskade i sin anmälan var den ' åtgärder som direkl ger sin stimulerande verkan tUl näringslivet som 27 april1972 sådana som verkar genom exempelvisvidgade utbUdningsbetingelser och Lokalisering av statliga verk och verksam- Angåtgärder för åsyftades även, riktigt atl, somindustriministern nämner i sitt interpellalions- naringspoiitlSKa j, bristen på differentierade sysselsättningsmöjligheterrymmer all- laget i iiodermanland pgnnaproblem. Ensidigheten är också en hämmande faktor, även i vad gällerutvecklingen av den traditionella industrin. Denna utveckling kan hämmas ominte sysselsättningslUlfällen, också utanför denna sektor, står lill buds förfamiljemedlemmar som önskar sådana. understryker ytterligare behovet avulvecklingsfrämjande åtgärder över hela fältet. I interpellationssvaret, där det naturligt nog anmäles attdetaljerade förslag inte är atl vänta innan metaUmanufaktumtredningensbetänkande föreligger, lämnas två särskilt värdefulla konkreta meddelanden. Detena är att delegationen för de mindre och medelstora förelagen i samverkan medlänsstyrelsen, och företagarföreningen kommer att bedriva försöksverksamhetmed ökat utbud av industriell service i . Del andra ärregeringens utfästelse all beakta den rådande situationen inom länetsnäringsliv vid prövning av frågor om lokaliseringslån tUl länet. Jag vågar försäkra att de insatser från regeringens sidasom här anmäles och som i fortsättningen motses skall få respons iSödermanland, Del yrkeskunnande som där finns, inte minst inommetallindustriområdet, för detta och är en utveckhngsfrämjande tillgångsom bör tas till vara. Alt industrin själv har etl stort ansvar bl, a, för altförbättra sin totala miljö måsle naturligtvis också betonas. Beredvillighet till och beredskap för att i ökadomfattning verka som god basorganisation även i de avseenden sominterpellationen berör finns hos södermanländska kommuner och länsorgan. Än en gång ber jag att få lacka industriministern för detpositiva svaret på min interpellation. Jag tycker det är bra all problemen förnäringslivet i aktualiseras här i och attregeringen har en positiv inställning till åtgärder som kan bidra tillnyetableringar eller till differentiering av näringslivet inom Södermanlandslän, I första hand nämner industriministern här i svaret lokaliseringspolitiskaåtgärder, och del har jag ingen erinran mot. Jag tror för min del att det finns väldigt godaförutsättningar för industrin, både för storindustri och för mindre företag ochockså för metallmanufaktursektorn i vårt län, även om det framför allt iEskilstunaregionen behövs en viss omstrukturering. Ja, det är kanske rättareatt säga att det behövs en fortsatt omstrukturering, för det har ändå skett enhel del, i synnerhet , i det avseendet. har ett bra geografiskt läge. Det liggernära de 80 stora konsumtionsorterna i och framför allt då Storstock- holmsregionen.Det har nära till vattenvägar - och med förbindelse medomvärlden. Men det finns ändå många problem som måste lösas. Det behövs intebara lokaliseringslån, som industriministern utlovade, utan det behövs också -och naturligtvis i första hand en allmän god service både för företagen somsådana och för alla dem som är anställda vid förelagen. Detta är inle bara enlokal och regional fråga utan också en fråga som staten kan påverka på olikasätt. Låt mig i sammanhanget bara peka på elt par områden, därindustriministern har anledning att vända sig lill sina kolleger i regeringenför elt samarbete, I första hand gäller det kanske kommunikationsministernsfögderi, som i parentetiskt nämnde, I fråga om SJ;s lokaltrafik är del mycket övrigt att önskai , t, ex, beträffande lokaltrafiken mellan och mellan respektive och , Trafiken påsistnämnda sträcka har varit föremål för en stor debatt, och i gåruppvaktades kommunikationsministern i det ärendet. Man är i orten myckelupprörd över all SJ har beslutat lägga ner lokaltrafiken. Sedan har vi också landsvägarna, som är kanske ett ännustörre problem. Där är förbindelserna mellan och Läggesta påEuropaväg 3 mycket dåliga. Mellan och är förbindelserna inteheller särskilt bra, och på sträckan NyköpingJärna är vägen delvis mycketdålig. håller man där på med en utbyggnad av en del av motorvägen, men detarbetet lar sin tid, och även när det är färdigt återstår mycket alt göra. Detär mycket angeläget atl man ser över vägproblemen, eftersom är etllän med oerhört stark genomgångstrafik och på grund därav myckel hårt belastadevägar utöver den så all säga egna trafiken. Vidare tycker jag att industriministern har anledningkonferera med utbildningsministern, ty hur paradoxall det än kan låta har man iEskilstuna, trots lågkonjunktur och trots rådande arbetslöshet en uttalad bristpå fackutbildal folk. Jag kan som exempel ta i som är en stor industri - där man söker 30 kvalificerade,yrkesskickliga arbetare men inle kan få någon. Detta är ett verkligt stortproblem inom industrin, och det kommer sannoUkt att bli ännu större ,om konjunkturen svänger. Naturligtvis är många olika åtgärder tänkbara för alt rådabot på sådant, och ett visst ansvar ligger väl där på industrin själv, men förmin del tror jag alt det i första hand är allmänna åtgärder från utbildningsministernssida som behöver vidtas. Vi bör i utbildningen försöka popularisera arbetetinom industrin. Tyvärr är det så atl alltför många ungdomar inle villarbeta inom industrin, och det tror jag alt vi skulle kunna få en ändring pägenom åtgärder inom utbildningsväsendet. Av allmänna åtgärder som jag här inte skall närmare ingåpå -betyder givelvis den allmänna närings- och skattepolitiken samt EEC-fråg-anmyckel, men del är väl en sak som ligger något vid sidan om vad vi i dagdiskuterar. Slutligen vill jag säga alt jag i likhet med BengtGustavsson i är mycket tacksam för att man nu i länskall sätta i gång Ang. åtgärder för att förbättra det näringspolitiska lägeti Nr 68 den i svaret berördaförsöksverksamheten i samarbete meUan läns- den styrelsen, ochföretagarföreningen. Den verksamheten skall ju börja och pågå t, o. m, nästavår. Det enda jag personligen tycker ------ ,:---- -- verkar litet egendomligt är att tiden är så kort, men det kanske är möjligt * * atlfortsätta försöksverksamheten sedan. Jag föreställer mig nämligen att ' det kommer alt bli myckel svårt att få fram etltillräckligt stort material p 1 försökslid, laget i äoaermanlana Även jagär tacksam för det lämnade svaret, som jag tycker att del ligger mycketpositivt i. Här har vi nu fått en Uten Sörmlandsdebattmitt i det vanliga riksdagsarbetet, och det är kanske en del som förvånar sigöver det. Annars brukar vi ju hålla oss till Norrlandsdebatter när det gällerbesvärligheterna på arbetsmarknaden och svårigheterna på arbetslivets område. Man anser väl i regel alt ligger så nära ellstort expansionsområde, att det inte borde ha några egentliga problem av dethär slaget, men det är kanske signifikativt att problemen uppenbarar sig justinpå knutarna till detta stora expansionsområde. Det här är säkerligennågonting som man bör observera, och del är därlUl ell förhållande som måstebli föremål för fortsalt omtänksamhet. Industriministerns svar har av både iEskilstuna och tolkats som positivt, och lill sitt anslag kan man väl säga atl det är positivt. Men man kan även ha avvikande mening, litet grand beroende på från vilken utgångspunkt man betraktar svaret. Det positiva anslaget i inledningen av svaret kanske inte byggs upp lill den motsvarighet i avslutningen som man gärna skulle ha velat se, I den senare delen av svaret säger industriministern: "Innan man mer konkret tar ställning tUl frågan om lämpliga åtgärder anser jag dock att utredningens betänkande bör avvaktas," Litet längre fram i svaret säger industri ministern: "Däremot finns det enligt min mening redan nu anledning till uppmärksamhet beträffande vad som kan göras för Eskilstunaregionen och andra delar av inom ramen för de åtgärder staten vidtar," Och så slutar industriministern med att säga: "Den rådande situationen inom länets näringsliv är alltså sådan alt vissa insatser kan vara motiverade-------------------------- ." Jag skulle ha önskat att industriministern uttalat sigmera bestämt. Men slutet blir bättre när industriministern där konstaterar alt regeringen i samband med prövning av frågorna också kan komma in på en prövning beträffande lokaliseringslån till förelag i länet. har EskUstunaom- rådel betraktats som temporärt stödområde. synes det föreligga möjligheter för förelag i länet i dess helhet att komma i åtnjutande av lokaliseringslån. Del är så mycket mera angeläget som frågan del har här också mycket riktigt klargjorts - inte bara kan gälla , Eskilstunaregionen brottas i viss mån med samma problem som berörts i det förra interpellationssvaret, och jag tolkar också det svaret av industriministern som positivt för , dvs, så atl man skaU ta 82 ansvar för och hänsyn tillförsvarsindustnns omläggning och de problem som kanfölja i försvarsdebattens spår, EskUstunaindustrin berörs i högsta grad avdetta, men det gör också andra delar av länet. 1 detta sammanhang vill jag gärna passa på tillfäUet allunderstryka den tillfredsställelse jag kände då jag i dagens tidningar läste omde möjligheter lill slödindustri som industriministern lovade den delegationsom i går uppvaktade honom med anledning av de problem som uppstått i en del avEskilslunaregionen, närmare bestämt i kommun problemen gäller inteminst Äkers krutbruk, som är en försvarsindustri. Ur sörmländsk synpunkt är mantacksam för den positiva inställning som då visades. Den är faktiskt, som jagser det, t, o, m, mera positiv än svaret på interpellationen. Det finns naturligtvis fortfarande en del negativasynpunkter atl anföra. När industriministern uttalar att han är beredd att geförelag i hela länet möjligheter tUl lokaliseringslån, hoppas jag alt delta iaUra högsta grad kan gälla den norra delen av . Strängnäsområdet,som uppenbarligen drabbats av åtgärder som staten själv vidtagit. Jag skullevåga mig på den tolkningen alt industriministern inser att det är så passallvarligt att etablerade industrier flyttar från Strängnäsområdet att det börkompenseras genom statliga åtgärder. Att det sker en utflyttning av en industrisom redan är etablerad, och detta vid en lidpunkt när denna industri står ibegrepp att utvidga ytterligare, är mycket anmärkningsvärt och beklagligt. Vågar jag alltså tolka statsrådet så att sådana tveksammaåtgärder bör kompenseras genom de positiva åtgärder som statsrådet har talat ombåde och i går? 1 så fall tror jag man har anledning alt se något ljusarepå situationen framöver. om arbetslöshetslägel i Södermanlandi april är faktiskt inle särskilt ljus. Visserligen har, som det anförts,antalet arbetslösa minskal sedan föregående månad, men det är fortfarandebetydligt högre än , Detta är så oroande alt man måsleangripa det här problemet från olika utgångspunkter. De ohka åtgärder som inteminst talade om behöver jag alltså inte gå in på. Jag kan bara i delavseendet instämma med honom. Det kan inte vara tillfredsstäUande om man vidtaråtgärder på vissa avsnitt men uraktlåter andra, exempelvis Iransporlsidan,utbildningen osv. Olika åtgärder måsle stödja varandra så atl länet bUr såattraktivt det skulle kunna vara. Med dessa ord har jag alltså velat tolka detintryck jag har av industriministerns inställning - nämligen alt hans positivainställning lill problem i förstärkts sedan interpellationssvaretskrevs. Är detta riktigt tillhör jag dem som gläds över den utvecklingen. Ang. åtgärder för att förbättra det näringspolitiska lägeti HerrHAGNELL (s): Det är glädjande om med sinaspeciella manufaktureringsproblem får ett ökal stöd och kan ersätta arbetslöshetenmed full sysselsättning. Låt mig bara knyta an till några andra saker i svaret,där det sades att delar av järn- och metallmanufakturindustrin står införsvårigheter. Det är svårigheter som är uppenbara inom stora delar av landet,inle bara inom del här området, även om det finns markerade svårigheter just iEskilstuna, Nr 68 Att de svårigheterna skulle kommakunde skönjas redan för tio-tolv den sedan när den tyska metaUmanufakturindustrin var på väg upp och vi 27 aoril1972 kunde räkna ut atl det skydd som efterkrigstidens avsaknad av ------ ------- -;-- konkurrenter ute i utgjorde inte längre skulle finnas, Internatio- ''/o/' igii konkurrens skulleaUtså komma tillbaka och pressa tillbaka oss. attförbättra det , jg jj . näringspolitiska företagsledare i företag med från några hundra upplill flera hundra läget iSödermanland anställda för att se efter om man kunde få tiU stånd en ökadsamverkan företagenemellan - på försäljningssidan, utvecklingssidan och produk- lionssidan för att gemensamt möta de kommande ökade svårigheterna. Tyvärr fanns inget intresse inom det enskilda näringslivet för att samverkaoch stärka sin ställning. Man tyckte kanske att situationen för ögonblicketinte var hotfull. Vad som ligger framåt i liden är så lätt att Det var också uppenbart att man hade svårigheter att nå fram tillett samarbete. Det är svårt att samarbeta företag emellan, och för altett sådant samarbete skall stimuleras behöver ofta en ny intressent gå in medpengar - kanske staten, om ingen annan gör det. Efter det tillfälle jag nu åsyftade sedanhar det hela utvecklats så att det var full och överfull sysselsättning i denhär branschen. Svårigheterna har kommit senare, men i meUantiden hade man enepok då man trodde att träden skulle växa till himlen. Man importerade till denhär branschen, och till den här staden, tusentals metallarbetare och där stårman med sin tvättade hals! Kortsiktig politik när det gäller import avarbetskraft får sonas efteråt. Ett statligt företag - myntverket - som man hadeavsett att placera i har flyttats över till , och det skallsnart komma dit. Det ger väl alltid sysselsättning åt några av dem som man harimporterat för mycket. Men jag vill understryka att om vi skall driva ennäringspolitik på sådana här områden måste vi knyta ihop den med vårarbetsmarknadspolitik och inte inrätta oss bara efter de högkonjunkturtopparsom kanske råder i ett visst ögonblick. En sådan försöksverksamhet som omnämnes här liksom ökadelokaliseringslän är väUcomna åtgärder för atl hjälpa den här regionen. Men vivet att de lokaliseringslånepengar som AMS förfogar över är slut; det finnsinga mer för del här budgetåret utan vi får vänta till nästa budgetår.