prot · FV09128 · 1972-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 5 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Åkerfeldt begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ang. transporten av oljor på mindre fartyg och pråmar På förslag av herr tredje vice talmannen beslöt kammarenuppskjuta behandhngen av återstående på föredragningslistan upptagna utskottsbetänkandentill ett senare sammanträde. §13 Ang, transporten av oljor på mindre fartyg och pråmar Herr kommunikationsmmistern NORLINGerhöll ordet för att i ett sammanhang besvara dels () ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 328, dels herrHallgrens (vpk) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr335, båda frågorna framstäUda till herr jordbruksmUiistern, och anförde: har frågat jordbruksministern,om han anser det vara lämpligt att frakta spUlolja sjövägen med pråm. har frågat jordbruksministern, om han anseratt skärpta föreskrifter respektive motsvarande anvisningar i fråga ombeviljandet av dispenser bör utfärdas, när det gäller transport av oljor pämindre fartyg och pråmar. Frågornahar överlämnats till mig för besvarande. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. 1 sjösäkerhetshänseende menas med pråm ett fartyg somsaknar egna framdrivningsmedel. En pråm är i princip underkastad samma sjösäkerhetsreglersom vanhga fartyg av motsvarande storlek. En pråm måste också uppfyUatillämpUga krav enUgt lagen om åtgärder mot vattenförorening från fartyg.Detta innebär bl. a. att en pråm avsedd för oljetransporter måste vara inrättadsom tankfartyg. Under förutsättning att såväl pråm som bogserfartyg ärsjövärdiga för resor i avsedd fart och transporten skötes på ett sakkunnigtsätt finns enligt min mening intet att invända mot transport avoljeprodukter med pråm. Jag kan inte heller finna att behov för närvarandeföreligger av skärpta föreskrifter när det gäller oljetransporter med mindrefartyg och pråmar. Jag ber först att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Bakgrunden tUl frågan är den mycket äventyrliga transportav spillolja som rätt gjorts från till meden ca pråm. Enligt uppgifter skuUe denna pråm vara olämplig attanvändas i öppen sjö, specieUt när den är tungt lastad. har oljetransportenkommit fram till utan att någon olycka inträffat, men fleraolyckstillbud fanns innan pråmen kom i väg. Man vågar knappast tänka på deskador som spUloljan hade kunnat åstadkomma ifall en olycka varit framme.Frågan är nu vad man skaU göra för att kunna förhindra liknandeoljetransporter. Kommunikationsministern säger i svaret att "en pråmavsedd för oljetransporter måste vara inrättad som tankfartyg". I detaktuella fallet talas det om en pråm och inte om ett tankfartyg.Hamnmyndigheterna i har kommit fram till samma resultat att det härfaktiskt gällde en pråm ochinte ett tankfartyg. De har också stäUt sig undrande till att man i dettaspeciella fall skickade upp en pråm för transport av spillolja. När statsrådet nu vet bakgrunden till min fråga litenärmare vill jag be honom uttala sig om huruvida han inte anser att den häroljetransporten var litet för äventyrlig och om man inte bör tänka sig skärpabestämmelser, bestämmelser. HerrHALLGREN(vpk): Min fråga föranleddes hksom uppseendeväckande beteende i samband med transporten av 800ton spiUolja från till med en pråm, en s. k. tankläktare, byggd1925. Transporten påbörjades men måste avbrytas sedanbogsertrossen brustit under utbogseringen från hamn. Pråmen drev på ettsandgrund utanför och sprang läck. Stor risk förelåg naturligtvis för attoljan skulle rinna ut i vattnet med allvarliga miljöskador som följd. Pråmendrogs flott och bogserades åter till hamn, där de uppkomna skadornareparerades provisoriskt. tillkallades och belade pråmen mednyttjandeför-bud. Som grund för sitt beslut anförde inspektionen att mankonstaterat att pråmen saknade fartcertifikat, lastmärken och ankare. Vidarevar pråmen obemannad och kunde inte styras. Dessutom bedömdes risken för ennedisning under färden som mycket stor. var dock av en annan mening. Efter att habeordrat lättning av lasten med ca beviljade verket dispens förtransporten ett beslut som är både hårresande och ofattbart. det organ som är övervakande myndighet för säkerhet tillsjöss och ombord på fartyg på otvivelaktigt starka grunder belagt pråmen mednyttjandeförbud, lämnar dispens utan någon som helst godtagbarmotivering. De brister som låg tUl grund för nyttjandeförbuds-beslutetkvarstår. tog ingen som helst hänsyn till de farhågor som hadeuttalats av hamnmyndigheterna i och andra sjöfartssakkunniga.Sjöfartsverkets agerande kunde ha resulterat i en katastrof och är därför heltoförsvarligt. Man behöver inte vara någon expert för att förstå vilkakonsekvenser ett haveri skulle ha fått, ekonomiskt och inte minst miljömässigt,om spillolja hade runnit ut i farvattnen längs . Kommunikationsministern har sagt att om förefintligabestämmelser följs är det ingen risk. Däremot har han inte svarat på min frågabeträffande behovet av skärpta bestämmelser för dispensgivningen. Jag anser attsjöfartsverket har uppträtt på ett sådant sätt att man måste ha anvisningar omatt begränsa dispensgivningen. Ang. transporten av oljor på mindre fartyg och pråmar Jag kan av naturliga skäl inte gå in i någondiskussion om det fall som här aktualiseras. Det har ställts två frågor till mig. Den ena frågan, avherr Stridsman, gäller om jag anser det lämpligt att frakta spillolja sjövägenmed pråm. Pä den har jag svarat att en pråm avsedd för oljetransporter måstevara inrättad som tankfartyg. Är den det och fyller den i övrigt de krav som är Ang. transporten av oljor på mindre fartyg och pråmar uppställda,finns det inget hinder att använda en pråm för oljetransporter. På den andra frågan, av , om jag anser attskärpta föreskrifter bör utfärdas respektive motsvarande anvisningar i fråga ombeviljandet av dispenser, har jag givit samma svar som till , Detär alldeles givet att en pråm som skall användas för oljetransporter måste varautrustad som tankfartyg. Om den i övrigt fyller de krav som kan vara utfärdade,ligger det i sakens natur att det inte behövs några skärpta föreskrifter. Detär bara att se tUl att gällande föreskrifter följs; då löser sig ocksådispensfrågan av sig själv. Det här aktuella fallet gäller faktiskt enpråm och inte ett tankfartyg, och därför kvarstår frågan hurkommunikationsministern bedömer saken. Hamnmyndigheterna i tyckte t. ex.att det var väldigt vårdslöst att man över huvud taget använde den för en sådanhär transport - den var helt olämphg för transporter i öppen sjö. (vpk): Vad jag vUl peka på i detta sammanhang ärsjöfartsverkets agerande. Det är helt riktigt att om man skall transporteraolja till havs med en pråm, skaU den vara inrättad som tankfartyg. I det härfallet var den inte det. Detta insåg fartygsinspektionen, och anmärkningarnahade var för sig kunnat orsaka ett nyttjandeförbud. Det är helt klart attfartygsinspektionens ställningstagande var riktigt. Men det gäller beteende att heltdesavouera den myndighet som skaU övervaka säkerheten till sjöss och lämnadispens i det här fallet. Det har konstaterats att denna pråm inte uppfyUernågra som helst säkerhetskrav som man kan ställa på ett tankfartyg - den hadeinte ens certifikat för kustfrakt. Jag menar att när nu uppträder på dettasätt bör det finnas skärpta bestämmelser och framför allt anvisningar om närman får lämna dispens för transporter. Det är därför jag vill attkommunikationsministern skall uttala sin mening om han verkligen delar minuppfattning eUer om det skall vara så lösligt som det är . Frågan om hur det aktuella fallet harhandlagts skall inte diskuteras här. Det skall bedömas i annan ordning om någotfel har gjorts i handläggningen av det ärendet, så det skaU vi lämna helt ochhållet därhän. Jag har sagt att de föreskrifter som finns är så utformadeatt det inte finns behov av att skärpa dem. Följer man de föreskrifter somfinns, skaU inte en diskussion av det här slaget behöva föras - ingenting skallkunna hända när en pråm är utrustad som tankfartyg och används för oljetransport. kvarstår frågan hur man skalltolka detta. Statsrådet svarar att är det fråga om ett tankfartyg så finns detgällande bestämmelser.Men här det fråga om en pråm som inte är avsedd för detta ändamål utan som haranvänts av för transporter inom skyddade vatten.Plötsligt använder man den för att transportera ned spillolja, medde uppenbara risker som finns för t. ex. nedisning. Den principiella frågan kvarstår alltså, och jag tyckeratt statsrådet skulle kunna säga något om den. (vpk): Att en sådan här händelse inträffar kanknappast gå regeringens representanter helt förbi. Man måste väl ha tagit delav pressen, där det klart har redovisats hur det gått tiU under den härtransporten. Det var tack vare en mycket duktig befälhavare på bogserbåten somdet inte inträffade en katastrof. Men nog borde väl det som har hänt väckaintresse för att se på hur de instanser arbetar som skall vara högsta bevakandemyndighet i landet när det gäller säkerheten tUl sjöss. Framför allt borde denna händelse animera till enväsentlig skärpning av de bestämmelser som finns när det gällerdispensgivningen. Om man följer de bestämmelser som finns i fråga omtransporter, så är det nog ingen risk. Men de följs inte, och det ges dispensfrån högsta myndighet att bortse från dem. Ang. betydelsen för trafiken av enbroförbindelse Överläggningen var härmed slutad. §14 Ang. betydelsen för trafiken HelsingborgHelsingör av en broförbindelseMalmöKöpenhamn Herr kommunikationsministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels (), dels () ikammarens protokoll för intagna frågor, nr 332 respektive 339,och anförde; har frågat mig i vad mån och påvUket sätt planerna på en järnvägstunnel mellan och av regeringens föresats att utan ytterligare dröjsmål låta uppföra enlandsvägsbro mellan och . Vidare har frågat mig vilken betydelse enbroförbindelse för landsvägstrafik i MalmöKöpenhamnsleden beräknas få förtrafiken . Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. InledningsvisvUl jag konstatera följande. Vid ett trafikministermöte i den 21 november1972 uttalades från den sida viljan att svara för finansieringenoch byggandet av en fast vägförbindelse . Vid dessaöveriäggningar behandlades inte frågan om fast förbindelse HelsingborgHelsingörpå annat sätt än att den danske trafikministern upprepade sitt tidigare iandra sammanhang gjorda uttalande att frågan om en järnvägstunnelHelsingborg-Helsingör närmast var en svensk fråga, som Ang. betydelsen för trafiken av enbroförbindelse bordebedömas från statens järnvägars företagsmässiga synpunkter. Under gårdagen har enligt pressuppgifter den dansketrafikministern meddelat, att danskarna vid överläggningar i den 6december tUl vilka överläggningar jag inbjudit ministern - önskar diskutera,förutom förbindelsen i läget MalmöKöpenhamn, även förbindelsen i lägetHelsingborg-Helsingör. Det är därför inte möjligt att säga någonting omhuruvida danskarna i dagens läge ändrat sin tidigare intagna ståndpunkt iHH-frågan. Vi hoppas få klarhet i detta vid mötet . Som och känner till har SJ ochHelsingborgs kommun träffat ett preliminärt avtal om vissa omläggningarav tågtrafiken i och av färjetrafiken mellan ochHelsingör. De arbeten som enligt avtalet förutsattes bli utförda inom denärmaste åren omfattar bl. a. dels nya tågfärjelägen och dels en ny terminalavsedd för såväl tåg- som färjetrafik. Dessa arbeten och omläggningar synesockså vara av stort värde för kommunen och torde lösa besvärligastadsbyggnadsproblem. Genom de i avtalet förutsatta anläggningarna iHelsingborg och med föreslagna nya färjor kan enligt SJ:s bedömningar denprognostiserade järnvägstrafiken fram till minst . Genom vissautbyggnader på den danska sidan kan enhgt SJ kapaciteten på färjeleden blitillräcklig ända till omkring . Om en fast vägförbindelse anläggs mellan ochKöpenhamn kan man räkna med att viss del av personbils- och lastbilstrafiken påfärjorna mellan och flyttar över tiU den fastaförbindelsen. Storleken av den trafik som kommer att ligga kvar på färjorna bhrberoende av bl. a. kapacitetsförhållandena på färjeleden och av de avgifter somkommer att tas ut av trafikanterna på vägförbindelsen och på färjorna. HerrSJÖHOLM(fp): Tack för svaret! Jag tror jag kan säga att jag har ställt den här frågan påalla helsingborgares vägnar, för det är som kommunikationsministern påpekar såatt vi har slutit ett avtal med som går löst på mer än 100miljoner, av vilka inom parentes sagt skall betala 8. Men detkanske är värt pengarna för del ändå - den uppfattningen har jag.Det projekt som vi nu har kommit överens om debatterande gåremellertid inte att ansluta till en tunnelförbindelse mellan ochHelsingör. Och , när det plötsligt blivit klart att det skall byggas enlandsvägsbro man får ju förutsätta att detta är klart - mellan ochMalmö, så trodde jag att det möjligen sköt planerna på en tunnel mellanHelsingborg och närmare. Jag har för mig att statsrådet någongång har sagt att vi kan inte börja besluta om HelsingborgHelsingör-lägetförrän vi har kommit till fuU klarhet i fråga om förbindelsen Malmö-Köpenhamn.Nu har man gjort det, och jag menar att vi kan inte lägga ner 100 miljoner iHelsingborg på att lösa en bangårdsfråga, om vi kanske får tunnelförbindelseefter 10 eller . Vi kan alltså inte investera 100 miljonerför den korta tiden. Därför måste vi, som jag ser det, i ha ettbesked om hur det kan bli med tunnelplanerna. Civilministern sade att det är viktigt med ettbättre samspel mellan kommuner och stat, och det är helt riktigt. har jagslagit en passning till kommunikationsministern, men han fär inte behållabollen. Vi vUl ha den tillbaka så snabbt som möjligt. Det är viktigt att vi fårett besked så fort statsmakterna vunnit klarhet i hur det bhr medtunnelförbindelsen. Jag vill inte pressa kommunikationsministern, men jag villvädja till honom att ändå försöka precisera när han tror att en tunnel mellanHelsingborg och kan komma till stånd. Det är alldeles nödvändigt förHelsingborgs kommun att veta det. Vi kan inte nöja oss med det nuvarande provisorietmed två stationer och tåg emeUan och där det går en gubbe med röd flagga. Detär i aUra högsta grad en otidsenlig ordning. Vi måste lösa denna fråga, som vi har debatterat ,och det förutsätter att vi får reda på när denna tunnel kommer och om denkommer. Jag skulle inte ha något emot att statsrådet sade att vi inte får någontunnel , ty då visste vi ju vad vi hade att rätta oss efter för enrätt lång framtid. Ang. betydelsen för trafiken av enbroförbindelse FruLUNDBLAD (s): Jag vUl tacka kommunikationsministern försvaret, som innehåller många aktuella uppgifter av stort värde för oss som hardessa frågor tätt inpå oss. har det funnits starka nordiskasträvanden till ökat samarbete och till en förbättring av vägarna ut mot denvästeuropeiska marknaden. Detta har gjort att just frågan om trafiken överÖresund har kommit i fokus. Därför är alla nya kommunikationsleder som skapasmycket välkomna. Också sett från horisont. Detta intresse hargjort att det nya bangårdsavtalet fått stor publicitet i våra tidningar så attinvånarna hemma har kunnat följa dessa frågor mycket noga. Om man ser pä trafiken över mellan ochSjälland skall rnan finna att nästan hela järnvägstrafiken går överHelsingborg-Helsingör. Det går också mycket gods den vägen. Likaså ärmotortrafiken mellan och mycket stark. PåHelsingborgHelsingör-leden överförs över 1 miljon fordon , medan manöver MalmöKöpenhamn har ca 375 000 och över 120 000 fordon per år.Detta betyder alltså att vi pä leden HelsingborgHelsingör har dubbelt så stortrafik som de två andra lederna har tillsammans. Det säger ju en del omproportionerna. Men det förhållandet förtigs ofta i massmedierna. Detta gör attbrofrågan har fått mycket stor betydelse för oss. har det framkommit i tidningarna att en landsvägsbroMalmö-Köpenhamn skulle bli ekonomiskt självbärande och att man skulle ta ut envägtaxa som fastställes efter det. Då vUl jag fråga: Kommer man inte också attta hänsyn till SJDSB;s taxor för överföring av motorfordon på , så attinte den leden taxemässigt kommer i strykklass? Det beror ju bl. a. på om och ivilken utsträckning finansieringen av brobygget MalmöKöpenhamn tas ut ivägavgifter. Ang. betydelsen för trafiken borg-Helsingör av enbroförbindelse Helsingborghar till stor del ensam fått klara finansieringen avfärjelägen och många av anslutningsarrangemangen, och därför vore det mycket intressantatt höra kommunikationsministerns principieUa inställning till taxefrågan förbron. I svaret säger kommunikationsministern att storleken avden trafik som kommer att ligga kvar på färjorna blir beroende av bl. a.kapacitets-förhåUandena på färjeleden och på de avgifter som kommer att tas ut.Så är det givetvis, men där blir det också en växelverkan eftersom manbeträffande kapacitetsförhållandena ju måste ta hänsyn till prognoserna förutveckhngen av trafiken. Jag skall återkomma till detta och har i första handvelat ställa frågan om taxeavgiften till statsrådet. Det skulle naturligtvis vara tacknämligt omjag här kunde svara och på frågan vad den danskaregeringen har för principiell inställning till Helsingborg-Helsingörfrågan. Det ligger mycket i funderingar över varförden nu diskuterar H-H på det sätt man gör, mot bakgrund avatt man tidigare givit till känna att man skulle ha ett avtal om K-M färdigtinnan man var beredd att diskutera HH. Detta är en riktig historieskrivning.Förklaringen är att den nuvarande danska regeringen, och då närmast detansvariga statsrådet när det gäller trafikfrågor, har angripit dennaproblematik på ett annat sätt än sina föregångare. Man har nämhgen i Danmarkbytt regering ganska - det är bara - och den tidigaretrafikministern och den regering han representerade hade en annan syn päHH-problematiken i det stora Öresundsförbin-delsesammanhanget. Detta kan välsägas , eftersom det måste sägas med anledning av berättigadefråga. Den nuvarande danska regeringen har, som jag sade i mittsvar, sagt att järnvägstunneln mellan och börvara en svensk angelägenhet, och närmast dessutom ett statens järnvägarsföretagsekonomiska problem. Det ligger väl någonting i den bedömningen av dennuvarande danska trafikministern mot bakgrund av att det är en ensidig järnvägstrafikfrån till ; någon nämnvärd tågtrafik i andra riktningenförekommer inte. Detta är förklaringen till vårt tidigare agerande i dennafråga. Jag kan alltså inte säga någonting vidare i den delen förrän vi träffardanskarna igen . TUl och avgiftsfrågan!Jag vill något förtydUga vad jag sade i mitt svar. Det är många frågor vi skaUdiskutera med danskarna när vi väl sätter oss vid förhandhngsbordet. a.kommer avgiftsstrukturen när det gäller förbindelsen H-H och när det gällerförbindelsen K-M att avgöra mycket av kapaciteten på de båda lederna. HerrSJÖHOLM(fp): Jag tackar för det ytterligare svaret. Man kanväl säga att även den nuvarande trafikministern i har haftlitet oUka uppfattnmgar i denna fråga. Jag hörde honom för inte så länge sedanpå möte i , och då verkade han totalt ointresserad av entunnel mellan och . Men av tidningarna att dömaförefaller det, som statsrådet påpekade, som om han nu vore intresserad av attta upp även den frågan tiU debatt. Jag kan inte begära att statsrådet skall försökaprecisera när det kan byggas en tunnel, men jag hoppas jag kan få ett löfte omatt skall hållas underrättad så snart statsmakterna harnågot besked att lämna i denna fråga. har den danska trafikministern i enintervju i en stor skånsk tidning med anledning av den danska regeringensöverläggningar kring brofrågan sagt att man bl. a. önskar diskutera eneventuell järnvägsförbindelse . Med hänsyn till att den svenskaregeringen ofta har prioriterat koUektivtrafiken skulle jag vilja fråga omdenna danskarnas önskan är angelägen också för , för i såfall kommer naturligtvis brofrågan i ett helt nytt läge. Beträffande motorfordonstrafiken skulle jag vilja säga attav mycket stor betydelse för intensiteten i biltrafiken blir naturligtvis ocksåsträckningen av de vägar som anknyter till broar och färjlägen. Jag undrar omkommunikationsministern tror att det nuvarande vägnätet, närmast EuropavägarnaE 4 och E 6, kan bibehållas i sin nuvarande sträckning även sedan det byggts enbro mellan och . För att börja med den sista frågan kan jagförsäkra att någon tanke på att ändra sträckningarna av E-vägnätet inte finns.Jag kan inte heller förstå varför man skulle behöva ändra där. Till , och även till och allaandra i , vill jag gärna säga att det är självklart attHelsingborgs kommun fortlöpande skall hållas underrättad om förhandlingarnasgång detsamma gäller givetvis när de nu på aUvar sätter igång. Jag hoppas emellertid på förståelse för att det inför de förhandlingarsom skall äga rum i är svårt att närmare precisera ochge svar på de frågor som har ställts . Vi skall också komma ihåg att den här frågan är mycketstor och omfattande och att den dag vi startar förhandlingarna kommer ocksåandra frågor in i bilden. Jag tänker på buller och annat, om det skall bli enstorflygplats på Saltholm. Det är mycket som skall diskuteras, och vi har enlång väg att vandra när förhandlingarna börjar. Det gäller inte bara vad vi hardiskuterat här ; men det är intressant att vi ändå har kunnat börja. Ang. betydelsen för trafiken HelsingborgHelsingör av enbroförbindelse MalmöKöpenhamn FruLUNDBLAD (s): Jag vUl gärna till slut säga att jag vet i Helsingborgstrakten, i norra och kanske i stora delar av Sverigeavvaktar de kommande förhandlingarna mellan den danska och den svenskaregeringen med stor spänning. Jag tror att de lugnande besked Ang. kostnadssynpunkternas betydelse vid bedömningen avhamnutbyggnadsprojekt somkommunikationsministern har gett oss gör att vi trots allt avvaktar dessa förhandlingar med något mera sinneslugn än som har kommit till synesunder i norra , Jag tackar så mycket för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 15 Ang. kostnadssynpunkternas betydelse vid bedömningenav hamnutbyggnadsprojekt Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 334, och anförde: har frågat om jag anser attkortsiktiga kostnadsberäkningar bör få äventyra en nödvändig hamnutbyggnad medpåföljd att tunga landsvägstransporter kan få företräde framför transporterper järnväg och därmed ökat miljöhot uppstå. Jag förstår det så att med sin fråga syftarpå förhållandena rörande hamn. Inledningsvis vill jag erinra om mittsvar på interpellation i denna fråga. Jag framhöU isvaret vikten av att hamnfrågorna bedöms inom ramen för den regionalatrafikplaneringen. Det utförda planeringsarbetet pekar bl. a. på med hänsyn tiU godsunderlaget i och kraven på rationellatransportlösningar - bör inrikta insatserna i fråga om hamnväsendet iNorrbotten på högst tvä hamnar. Givetvis är det inte kortsiktiga kostnadsberäkningar somdärvid ligger till grund utan en samlad bedömning av frågorna i första hand pålängre sikt. Strävan är att uppnå den pä mest rationellatransportförsörjningen med hänsyn tagen till såväl de regionalpolitiska målensom de ohka transportmedlens särskilda förutsättningar och möjligheter. TiUgång till rationellt utformade sjötransporter är avstor betydelse för näringslivet i . Exportmarknadernas krav påregelbundna transporter i förening med rationaliseringssträvanden inomsjöfarten leder till utvecklingen av s. k. systemtransporter för vissa varor,innebärande kontinuerliga skeppningar med större specialbyggt tonnage. Dettatillsammans med önskemålet om en förlängd seglationssäsong medför försjöfarten på behov av koncentration till vissa hamnar.