prot · FV0969 · 1972-12-31 00:00:00 — Det är inte lätt alt spå, men jag skulle gärna viljaförsöka och säga så här; Jag tror att kommer socialdemokraterna om de då sitter kvar i regeringsslällnmg, förstås - all vara inne på tanken omlagstiftning även i fråga om rätt för de anställda till andel i förelagenskapitaltUlväxt. den 28 aprU 1972 Delägarsparande m. m. HerrBENGTSSON i (s) kort genmäle: har ju delvis rönttillmötesgående innan han framställt den här önskan om utredning. Som jagtidigare sade har ju bestämt sig för atl den för sin delskall utreda en del av de här frågorna. Man skall utreda frågan ombranschfonder och annan fondbildning av vinster i företagen. Det är ju bl, a,de frågorna som viU att vi skall utreda här. Jag vill starkt understryka alt det finns etl intressefrån löntagarnas sida i dessa frågor. Det har de dokumenterat genom atl desjälva nu satt i gång utredningar. Jag är alldeles övertygad om att skuUe deutredningar som man nu gör på det håUet leda fram till att man önskarriksdagens medverkan for att fortsätta och vidareutveckla dem - alltså om manefter gjorda utredningar inle skuUe nå tillfredsställande resultat iförhandlingar med sin motpart så kommer man att vända sig till medbegäran om hjälp. Då först tycker jag atl del är rimligt att vi skall trampa inpå arenan. Jag ber kammarens ledamöter om tillgift föratt jag tar i anspråk för dessa frågor som i många är harintresserat mig mycket. Jag skall egentligen inle polemisera. Jag kanske dockinledningsvis skulle vilja säga lill i alt delmisslag som han gör i sitt resonemang ju är att den förmögenhetsfördelning somresonemanget här i väsentlig utsträckning gäller även med den utvidgning somherr gjorl med sin speciella metod avser tillgångar som icke mednuvarande avlalsordning Över huvud tagel kommer in i bilden utan som uppsamlasinom verksamheter av olika slag. Det är ju den fördelningen det är fråga om. Jag skall försöka göra några distinktioner i dettasammanhang. Det lagras på varandra tre väsentliga problemställningar somegentligen i stor utsträckning är skUda frågor. En sådan problemställning är dearbetsdemokratiska aspekterna, en annan är frågan om helt lönlagarägdaförelag, dvs, i direkl och egentlig mening producenlkooperaliva företag, och entredje är frågan om det i företagen ackumulerade sparandets fördelning. Nr 69 Man kan möjligen göra gäUande altdessa tre stora delproblem kan Fredagenden lösas på etl bräde, i ett särskiltsammanhang, nämligen inom de direkl 28 aoril1972 genuint producentkooperativaförelagen. Erfarenheten har väl dock lärt Delägarsparande m. m. oss att ensådan direkt och genuin producenlkooperation har haft myckel svårt atl bana sigväg i det praktiska arbetslivet och i näringslivet. Den första formen försådana företag var vad som från början kallades de gUlesocialisliska företagen.Hela den tankegäng dessa byggde på var ju vilt skild ifrån vad man sedan kallatförslatligandesocialismen. Jag viU inte alls bestrida all detta kan vara en lösningnär det gäller begränsade områden och kanske framför allt företag av begränsadstorlek, men jag tror inte att det kan vara någon generell lösning på alladessa tre, vart och ett för sig tämligen jättelika problem. Detta bl, a, av detskälet, som en av talarna har varit inne på, att modern produktionsverksamhetkräver mycket stora kapitalinsatser. Det kan vara svårt atl praktiskt ordnasådana i företag av denna direkt producentkooperativa typ. Där delar de anställdainte bara arbetets möda utan står även för de ekonomiska riskerna. Naturligtvishar de även utsikter att dela de vinster som kan uppslå. Över huvud taget kan väl sägas att producentkooperativaföretagsformer, frånsett sådana som är anknutna till verksamhet inomjordbruket och näraliggande näringar, inte har varit särskilt framgångsrika,lill skillnad från de konsumentkooperativa. Men jag viU också framhålla alt deframgångsrika producentkooperativa förelagen liksom konsumentkooperationen juinle är genuina organisationer i den meningen atl de anställda inom dessaföretag har ell i varje fall väsentligt och avgörande inflytande. Del har också då och då skymtat i debatten atl enmöjlighet att lösa såväl de anstäUdas inflytandefrågor om man så vill dearbetsdemokratiska problemen och på samma gång bidra tiU enförmögenhelsfördel-ning är all finna ett syslem som successivt, och också underen , överför det växande inflytandet över företag och den direktaäganderätten till lönlagarhänderna. Jag skall strax återkomma till en annan aspekt på denfrågan, I det här sammanhanget tillåter jag mig bara alt uttala en stillsamvarning, dels därför att jag tror att den metoden inte är fruktbar, dels därföratt vi har så pass många andra element i utvecklingen av vårnäringspolitik som så alt säga verkar hämmande på viljan att salsa i ,alt vi bör vara försiktiga med alt tillföra ytterligare ett element som kan haverkningar av det slaget. Vad jag betraktar som huvudfrågan är denna: Hur bör mangöra när det gäUer fördelningen av den kapitalbildning som uppspåras inom företagen och som med den ordning vi nu har exklusivt blir aktieägarnas förmögenhetsökning? En första fråga som man kan göra sig och en väsentlig sådan, som jag uteslutande skall uppehålla mig vid är; VUken form för en ny ordning är del som ur de anställdas synvinkel ler sig mest lockande i fråga om andel iden uppsparade förmögenhetsackumulationen inom företagen? Är det en form som gör deras andel till en direkt riskbärande andel, som kange vissa vinstmöjligheter, kapitalvintstegrings- 154 möjligheter, men som naturiigtvisockså kan betyda risker för förluster, i Vi har upplevt sådana inom olika företagssfärer, inteminst . Eller vUl man ha vad jag för enkelhetens skull villkalla etl Irygghelssparande - elt mot förlustrisker tryggat sparande? Hur skulle då ett sådant Irygghelssparande kunnaåstadkommas? Jo, om man väljer en lämplig form för andelsbevis iförmögenhetsbildning inom företagen, kan man mycket väl tänka sig att kombineradem med etl koUektivl försäkringssystem mol förluster, vilket inte kommer atlkosta några höga . Premierna skulle i och för sig kunna betalas av förelagen,liksom dessa ju betalar till något som kallas pensionsgaranli och somär inkopplat i PRI-pensioneringssammanhang, Den ordningen har visserligen integivit vad den från början lovade, i varje fall inte när de gäller de mindre ochmedelstora förelagen och familjeföretagen, detta på grund av särskilda åtgärdersom har vidtagits, men som jag inte går in på. Emellertid finns det möjligheteratl göra de anställdas andel i inom företagen ackumulerat sparande till ettverkligt Irygghelssparande ulan förlustrisker. Delta framstår för mig, skullejag vUja säga, som en av de huvudlinjer som i första hand bör undersökas. Sedan vill jag tUl sist inte neka liU att jag liksom deandra talarna från opposilionssidan är förvånad över det nej som kommit från socialdemokraternaäven . Det har ju gjorts en rad uttalanden i den här frågan. HerrHörberg var älskvärd nog alt nämna ett par från folkparti-håll, men han nämndeäven ett par yttranden av mycket prominenta företrädare för detsocialdemokratiska partiet. har sagt alt om man visar en teknisklösning som förefaller något så när förnuftig, så är det klart alt han skallreflektera på den. Inte en gång utan vid ell par tre tUlfällen harstatsministern under de senaste två tre åren uttalat sig på det viset. Nåväl, vad är strävan som ligger bakom reservationen? Denär ju att försöka åstadkomma en sådan teknisk lösning som han efterlyser: Mendå blir svaret nej! Jag tycker alt del är i ganska hög grad inkonsekvent, herrlalman. Låt mig med åberopande av ett par exempel som anfördes i den tidigaredebatten säga; Del var på samma sätt när del gällde styrelserepresentalionbåde från regerings sida och i varje faU från LO-sidan, Det var ett nej. Mensedan har det skett en omsvängning. Om jag får ta ett mycket aktuellt exempel är det tydligtalt en omsvängning är på gång när det gäller en sak som ligger en bit utanfördet område som vi nu talar om, nämligen marginalskatteproblemet. Låt vara altden lösningen har sina klara och stora brister, men jagskaU inle gå in på densaken . Jag frågar mig varför man på det ena området efter det andra - fleraexempel än de jag nämnde skuUe kunna åberopas stänger in sig bakom engärdesgård och upprepar sitt nejsägande? Jag är helt övertygad om, herr talman,atl vi ändå i della fall liksom i de andra som jag nämnde, även om det tar lid,kommer alt kunna bryta loss den ena spjälan efter den andra ur deltanejsägandels stängsel. Jag tror att del kommer alt vara till fördel för denekonomiska utvecklingen i vårt samhälle. Delägarsparande m. m. den 28 aprU 1972 Delägarsparande m. m. HerrBENGTSSON i (s) kort genmäle: Jag vill bara till säga attnuvarande lagstiftning inte lägger hinder i vägen för arbetsmarknadens parteralt utforma förslag och la initiativ i stil med dem som ochmotionärerna aktualiserat. har väl vissa kontakter med arbetsmarknadensparter? 1 varje fall bör han ha del med , Det går an attaktualisera frågorna den vägen och där diskutera vad han betecknar somIrygghelssparande, Har man så klara uttalanden från löntagarorganisationerna somvi här har i remissvaren, lycker jag all det är lämpligt atl först använda sigav den vägen. () kort genmäle: Jo, visst finns del kontakter av del slag somherr åberopar. Men får jag säga - för korthetens skull upprepade jagdet inte i mitt förra anförande alt del inle räcker med detta. Det måstekomma in slimulanselement, framför aUt ur de sparandes synvinkel, skattevägen.Detta har också nämnts under debatten. Det är det stimulansmomenletsom på elt lämpligt sätt skuUe komponeras in i en teknisk lösning av det slagsom reservanterna vUl ha. Det stimulansmomenlet är av väsentlig betydelse föratt man skaU lyckas med vad det här gäller. Och det är av väsentlig betydelseatt man lyckas. Jag vill tUl atl börja med till aUa delarinstämma med vad sade i sitt inlägg . i log upp frågan om denutredning som LO tillsatt för all se på problemen om branschfonder ochliknande. Utredningens tillkomst är i och för sig glädjande, men den berör baraen del av de problemen. Problemen är inle så begränsade atl de bara berör t,ex, LO och , i sade ocksåatl om man inte klarar förhandlingarna mellan båda dessa parter går man säkerttillbaka lill , och det var vad jag har sagt. Det blir säkert fallet. och jag är helt överens på den punkten. Menom nu -som jag har fattat del - både och jag har viljan att lösadelta politiska problem, i varje fall , frågar jag mig bara: Varför interealisera viljan genom etl politiskt beslut ? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottets hemställan,dels reservationen av m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 18 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: § 9 Anslag till folkhögskolor Föredrogs utbUdningsutskollets betänkandenr 14 i anledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag för budgetåret1972/73 till folkhögskolor jämte motioner. I proposilionen 1972:1 bUaga 10hade Kungl. Maj:t (punkterna G 8-G 9 s. 439-443 i utdrag av statsrådsprotokoUelöver utbildnings-ärenden) föreslagit att 1, liU Bidrag tiUdriften av folkhögskolor för /73 anvisa etl förslagsanslag av125 , 2, till Bidraglill engångsanskaffning av ulmstning m, m, till folkhögskolor för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av I , I detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:133 av i Agnas m, fl, (m), motionen 1972:1115 av m, fl, (fp, s, c, m, vpk), motionen 1972:1118 av m, fl, (c, fp, m) varihemställts 1, att riksdagenbeslutade att hos Kungl, Maj:t begära förslag angående den fortsatta saneringenav rörelsefolkhögskolornas ekonomi, 2, atl iavvaktan på detta förslag för /73 anvisade ell reservationsanslagav under rubriken till engångsanskaffning av ulmstningm, m, till folkhögskolor, varav 2 mUjoner kronor för sanering av skolornasekonomi, varvid det borde ankomma på Kungl, Maj:l alt fördela detta bidrag samt motionen 1972:1128 av fm m, fl, (vpk) varihemställts 1, att riksdagenbeslutade om tio konsulenter för kombinerade tjänster vid folkhögskolorna ochanvisade härför erforderliga medel, 2, att anvisade 2 miljonerkronor för sanering av vissa folkhögskolors ekonomi. 1, all riksdagenskulle avslå motionerna 1972:133 och 1972:1115 i vad avsåg bidrag till visstfastighetsförvärv, 2, att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1128 i vad avsåg vissa tjänster. 3, atl riksdagenmed bifaU tUl Kungl, Maj:ls förslag och med avslag på motionerna 1972:133,1972:1115 och 1972:1128 i vad avsåg medelsanvisningen till Bidrag lill driftenav folkhögskolor för /73 under åttonde huvudtiteln anvisade ellförslagsanslag av , 4, att ianledning av Kungl, Maj:ts förslag samt motionerna 1972:1118 och 1972:1128,motionerna såvitt nu var i fråga, tUl Bidrag lUl engångsanskaffning avutrustning m, m, till folkhögskolor för /73 under åttondehuvudtiteln anvisade etl reservationsanslag av , 5, atl riksdagensom sin mening gav Kungl, Maj:t lill känna vad utskottet anfört om ett särskiltbidrag tiU stiftelsen folkhögskola, 6, alt riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1115 i vad avsåg uttalande om den framtidaverksamheten vid en folkhögskola, 7, alt ianledning av motionen 1972:1118 såvitt nu var i fråga som sin mening gav Kungl,Maj:t till känna vad utskottet anfört om fortsatt sanering av vissafolkhögskolors ekonomi. Reservation hade avgivitsbeträffande kombinerade tjänster av i (vpk), somansett dels altutskottet under 2 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1972:1128 såvitt nuvar i fråga beslutade alt tjänster som lärare och konsulent skuUe inrättas ienlighet med vad reservanten förordat, dels att utskottet under 3 vidbifall till yrkandet beträffande hemställan under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl,Maj;ts förslag samt med bifaU tUl motionen 1972:1128 och med avslag på motionerna1972:133 och 1972:1115 i vad avsåg medelsanvisningen lill Bidrag till driftenav folkhögskolor för /73 under åttonde huvudtiteln anvisade eltförslagsanslag av . FruMARKLUND (vpk): Folkhögskolornas verksamhet omspänner ettmycket brett register. Många människor med bristfällig skolunderbyggnad ser ifolkhögskolan en möjlighet alt få behörighet all antas liU viss yrkesutbildningeller att påbörja högre studier. Arbetsmarknadsutbildning sker numera intesällan vid folkhögskolor. Detta har varit särskilt vanligt vidfolkhögskolorna inom , där elever med utbildningsbidrag utgjort mer änhälften av eleverna vid vissa skolor. Den kulturella inriktning som en delfolkhögskolor markerar är lockande för dem, som vill skaffa sig mer vetande pådelta speciella område. Ämneskurser av olika slag drar till sig studerande. Dessa exempel Ulustrerar bredden ifolkhögskoleverksamheten. Erfarenheterna av dem liksom av fortsatta resultatav folkhögskolornas fria kursplanläggning - i de aktuella debatter omutbUdningsformer ett nog så intressant tema borde sammanföras och bearbetasså atl andra skoloreller utbildningsformer kunde ta vara på vad man kommit fram lill Nr 69 på de pedagogiska och administrativa områdena. Jag och mina medmotionärer har därför ansett det riktigt att 28anril 1972 motionsvägenansluta oss tiU förslaget från att ytterli----------- ; gare tiokombinerade tjänster som ämneslärare och konsulent inrättas. -Anslag tiUEftersom avsikten med sådana tjänster är att de skuUe kunna disponerasJOlKnogsKolor alternativt i samverkan mellan folkhögskola, studieförbund ochlänsbildningsförbund eller mellan folkhögskolorna och , harvi tyckt alt detta skulle vara ell effektivt sätt alt delge de olika skolornaerfarenheter av en viss sorls verksamhet vid en skola. Vid dellaställningstagande har vi också tagit stor hänsyn tUl den betydelse vi anser atlfolkhögskolorna har i vuxenulbildningssyslemel. Del är angeläget altkontaktmöjligheterna inom detta system utökas från det antal tjänster somutbildningsutskottets majoritet hänvisar tiU i sin skrivning. Jag vill därförpå denna punkt yrka bifaU lill reservationen av i . Utskottels betänkande i den del som behandlar vårt andrayrkande att skall anvisas för sanering av vissafolkhögskolors ekonomi svarar inle helt mot vad vi åsyftade. Jag finner detändå väsentligt att man från utskottels sida tagit fasta på vad som sägs omytterligare medelsbehov såväl i anslagsframställning som iett par av de nu aktuella motionerna. Delta har kommit tiU uttryck i attutskottet nu förordar att skaU anvisas även för budgetåret1972/73 för saneringsändamål. Alt man dessutom vUl ge Kungl. Maj;t till kännavad som anförts beträffande fortsatt sanering av vissa folkhögskolors ekonomiser jag som en möjlighet för dessa skolor att få del stöd som krävs även ifortsättningen. I det här sammanhanget noterar jag också alt utskottetutgår ifrån att ett särskUt bidrag skaU tUldelas Stiftelsen i samband med denna stiftelses lUlkomst. Detta är en del av vadjag hoppas skall bli ett fortsatt stöd för de samiska kulturfrågorna. 1 dessadelar yrkar jag därför bifall lill utskottets förslag. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i (fp): Svenskt skolväsende har under de senare årengenomgått stora förändringar inom ungdoms- och vuxenutbildningen. Det ärintressant att konstatera att folkhögskolan i denna förändring har lyckats medatt behålla sin attraktionskraft och fylla en väsentlig funktion inomvuxenutbildningen. Antalet elever har också forisatt att öka under de senasteåren. Räknar man med både de längre och kortare kurserna så uppgår elevantaletför närvarande till ungefär 30 000 . Inslaget äldre elever är ocksåstörre, och del lyder på atl folkhögskolan erbjuder bra studieformer och brastudiemiljö också för denna kategori, 1 årets statsverksproposilion kan vi medtillfredsställelse konstatera alt statsrådets löfte all få använda överskjutande lärarkapacitet 159 tillelevvårdande verksamhet har infriats. Denna omvandling innebär också attresurser för studie- och yrkesvägledningen inom skolorna bättre kan utnyttjas.Även om många skolor behöver kvalificerad hjälp för elever med sociala problemså innebär detta ett gott tUlskotl. Dessutom finns det ju inom skolorna läraremed erfarenhet från elevvårdsarbete som med fördel kan tas till vara. På ett par andra punkter har det skett förändringar iförhållande lill slatsverkspropositionen. Utskottet har funnit anledning atlföreslå annorlunda än vad föredragande tänkt sig. Jagskall bara helt kort nämnadet här. Den ena punkten gäller den fortsalla saneringen förrörelsefolkhögskolorna. infördes elt saneringsbidrag i avsiktatl lätta på den skuldbörda som skolorna drogs med. Är 1966 uppskattade man atldenna skuld uppgick till . Dessutom fanns del eltbetydande uppdämt kapitalbehov. Ätskilliga skolor var starkt nedslitna och hadei många fall en standard som inte motsvarade de anspråk man kan ställa på enskola . De pengar som utgått , sammanlagt 10 miljonerkronor, har visat sig vara ett gott tillskott. Tyvärr har situationen inleförbättrats för skolorna. a. har vi ju varit med om en period då räntanvarit betydligt högre än under normala år, och delta har också bidragit tillalt skolorna har större skulder än då saneringsbidragetinfördes. Regeringens förslag innebär atl detta bidrag skulle upphöra fråndetta är. menade för sin del att man skullefortsätta med detta bidrag ytterligare en lid. Detsamma har också föreslagits,som sagts här, i motioner lill årets riksdag. Utskollel för sin delföreslår alt det även detta är skall utgå medel för sanering av dessa skolorsekonomi, vilket också skulle ges Kungl. Maj.t till känna. Men vad utskottet dessutom har föreslagit och det anserjag vara den väsentliga punkten i sammanhanget - är atl man skall beställa ettförslag från Kungl. Maj;t om en plan angående den fortsatta saneringen för altkomma dessa skolor lill undsättning och hjälp med deras svåra ekonomi. Del ärmed stor tillfredsställelse vi konstaterar all utskottet enigt har fattat dettabeslut. Vi förväntar oss alltså elt dylikt förslag i nästa årsstatsverksproposilion. Den andra punkten där utskottet föreslår en någotannorlunda lösning än som föreslagits i propositionen nr 1 gäller stödet tillSamernas folkhögskola. Denna skola har ju upplevt ett ökat intresse - bl, a,ökad elevtillslrömning . Skolans nuvarande huvudman harinte funnit det möjligt att driva skolan, och man stod inför situationen attbehöva avveckla den. Men har en ny stiftelse bildats, ochsameorganisationerna och kommun har tagit ansvar för den nyastiftelsen. Övertagandet har också fått ske på mycket gynnsamma villkor, ochmedel har bl, a, ställts till förfogande från länsmyndigheten. Utskottetföreslår även att man skall tUldela stiftelsen elt särskilt bidrag i sambandmed dess tUlkomst, Utskottets ställningstagande och händelsernas utvecklinghar på den här punkten besvarat motionärerna på etl sätt som vi har anledningatt vara nöjda med, 1 motionen 1115 yrkades dessutom att man skulle uttala sig omgarantier för den framlida verksamheten i skolan. Utskottet har för sin delansett att man inte skulle göra ett sådant uttalande utan hänvisar till vad somsades i betänkandet nr 4 detta år, då man konstaterade att de samiskakulturfrågorna uppmärksammas i olika sammanhang. Man hänvisar lUl utredningenangående nordiska sameinsti-tulet och de betydelsefulla uppgifter som därutförs inom forskning, utbildning och folkbUdning och även på detallmänkullurella området. uppmärksammar också de här frågornaoch arbetar ju som bäst på sitt uppdrag. Del slås även fast vilka insatser påsamekulturens område som gjorts, men det påtalas atl de inle är tillräckliga.Det hänvisas också till , som vid sin senaste session antog enrekommendation att stödja samerna och även understödja ansträngningarna attbevara samernas ställning som etnisk grupp. Därmed anser utskottet att man markerat statsmaktenshållning till den verksamhet som pågår och som kommer att bedrivas vid samernasfolkhögskola. För egen del tror jag att detta'kommer atl bli en utomordentligstödjepunkt för det nordiska sameinstitut som man från de tre nordiska ländernaär så angelägen om att förverkUga, Även om en sådan här skolas lokalisering inte äroväsentlig för en glesbygd, har vi nog för vår del menat att utskottets ochriksdagens ställningstagande i denna fråga är en viljeyttring för attsamekulturens traditioner skaU föras vidare, dess språk och konstarterutvecklas, och all del därför är nödvändigt att man får en fast punkt som dennaskola alt samlas kring. Del är utomordentligt glädjande alt även dettaår etl enigt utskott så tydligt ha uttalat sitt starka engagemang förfoUchögsko-lorna. Jag ber med detta all få yrka bifall tiU utskottetshemställan i betänkandet nr 14, HerrMÅRTENSSON (s); Endast några ord i anledning av denreservation som är fogad till utskottsbetänkandet. Betänkandet är kortfattat,var också kortfattad i sitt anförande, och jag tror att kammarenräknar mig till godo om även jag fattar mig mycket kort. Jag vill endast erinra om atl utskottet säger atl förinnevarande bugetår bör det vara 22 kombinerade tjänster som lärare vidfolkhögskola inrättade. Utskottet har bedömt det så, att det under nuvarandeförhållanden - man kan även lägga ekonomiska synpunkter på detta -inte går attöka på ytterligare med de tio fiänster som visserligen harbegärt men som departementschefen inte har ansett sig kunna tillstyrka. Med dettayrkar jag, fru talman, bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 6 protokoll 1972. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.