prot · FV0966 · 1972-12-31 00:00:00 — Det är olyckligt, därför att det gör det svårare för oss att lägga denstabila grund för sysselsättning och välståndsutveckling som vi aUa vill ha.Därför bör man dra en del slutsatser av de erfarenheter som man under ett parår har gjort genom den speciella inriktning som näringspolitiken har fått. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. i (s) kort genmäle: Jag lyssnade tUl ochdet är med anledning därav som jag har begärt ordet. i samband med behandlingen av SMT att Statsföretags revisorer hadebehandlat den här frågan och med största självövervinnelse och ansträngningkunnat bevilja ledningen ansvarsfrihet för det senaste verksamhetsåret. Somrevisor i Statsföretag skuUe jag vilja fråga var han harfått den uppgiften ifrån. Jag känner i varje fall inte tUl den, EUer ingår detbara som ett led i misstänkliggörandet och försöken att hävda sig att ta framuppgifter som uppenbart är direkt felaktiga? Jagefterlyser som sagt besked om varifrån de uppgifterna har kommit. (in) kort genmäle: Jag hade tillfälle all tidigare lyssna lillherr Enskog, och slutsatsen av vad han sade måste bli ungefär den som jag gavuttryck för. Jag återgår till den ordning som jag lämnadeinterpellationssvaren i. Därför tar jag först upp resonemangkring koksverkel och i samband med det också anförande. Vi kommer, som jag har sagt i milt interpellationssvar,att realistiskt pröva de förslag som utarbetas. VUka andra sysselsättningstillfällen kan tillskapas, omman nu inle tar det här, frågade . Jag har gjort ett uttalande isamband med ett besök i , då frågan om koksverket diskuterades. Jaghar där sagt att den här investeringen som ju är betydande, 330 miljonerkronor, måsle naturligtvis även den vägas mot andra investeringar,investeringar som också skulle kunna vara angelägna för NJA, Det är ju inteobekant att man anmälde att man hade ett utvidgat projektbeträffande fartygsprofiler. Om jag kommer ihåg rätt, skulle det kunna gesysselsättning för meUan 300 och 400 personer. Det projektet utbyggt skulle om jag också nu kommer ihåg rätt, kosta . Somkammarens ärade ledamöter förmärker är det fråga om myckel betydande belopp såsnart man skaU ge sig i kast med en utbyggnad. Här får man givetvis väga inredan liggande projekt, även om dessa inte har förts fram lika långt somkoksverkel. frågade vad jag avsåg med "berördaaspekter" i mitt svar. Det var en hänvisning lUl vad jag hade sagt straxtidigare, nämligen sysselsättningsaspekten och de allmänt regionalpolitiskaskäl som skulle kunna förebringas för att ta även så stora investeringar somdet här är fråga om utan att vinna den sysselsättningseffekt som man kanskeskulle kunna få i annat sammanhang. frågar om jag inte delarNJA:s uppfattning beträffande koksverket. Det är så, , att vi nuprövar det material som vi har fått från Statsförelag, Vi kommer alt inför helaregeringen få föredragning av hela det här materialet av de experter som stårbakom projektet. Det är ju på underlag av denna den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. rn. redovisningoch det material i övrigt som ställs liU förfogande som vi skall göra vårbedömrung och slutgiltigt ta ställning. Vi måste ha tillfälle att få göra denprövningen. Då frågar : När kommer undersökningen beträffandekoksverket att bli klar? Jag upprepar; Prövningen har påbörjats, och den kommeratt intensifieras, . Men hur det tar innan vi kan blifärdiga med elt ställningstagande, vågar jag för dagen inte uttala mig om. kommer sedan in på mitt andra svar tillhenne, det som rör de förelagsdemokratiska problemen. Hon frågar mig hur jagser på förhållandena vid . Jag skulle kunna hänvisa till del besked somherr gav , men jag vill dessutom framhålla atl vivid det besök som några företrädare för industridepartementet gjorde iNorrbotten, bl. a. uppe i , hade tillfälle att samtala både medföretagsledning och med representanter för den fackliga organisationen iKiruna. Jag kom då närmast fram till atl det där nu pågår endiskussion och att dessa samtal måste gå vidare. Att man inte har nått fram tUlett tillfredsställande resultat är uppenbart, men det viktigaste är enligt minuppfattning nu alt det pågår en diskussion om hur man skall kunna finna deändamålsenliga lösningarna och bli överens om dem. Del är självfallet enuppgifl för Statsföretag och bakom detta självfallet också för regeringen atttillse att detta arbete fortsätter och leder fram till elt resultat. Det ärmöjligt att man både inom företagsledningen och inom den fackligaorganisationen får utrusta sig med ett visst mått av tålamod. Det är ändå framgång att efter vad som förevarit komma fram till en fullständigöverensstämmelse i uppfattningen om hur samarbetet skall läggas upp. Jagtillmäter dock som sagt det förhåUandet att diskussionerna och samtalen nu äri gäng den allra största betydelse. har sedan tagit upp frågan om SMT, Jag har imilt anförande uttalat mig om SMT:s misslyckanden, och jag känner inget behovav att upprepa vad jag sagt i denna del. har läst uppnågra uttalanden. Sensmoralen av dessa är att man skall vara försiktig med sinauttalanden, och det är etl krav som jag själv har försökt ålägga mig. Men låtmig ändå säga att SMT i spåren av slruktur-och konjunkturproblemen har fåttvidkännas ett misslyckande. frågas det: Kan vi hoppas på att SMT sedan företaget nugenomgått sin kris kan fortleva och bära sig? Ja, man kan ställa förhoppningarom detta. Jag har sett att ekonomer i och i någon annanborgerlig tidning har uttalat sig om den rekonstruktion som pågår och att degör den bedömningen att del sedan ett sådant program genomförts under allaomständigheter borde föreligga väsentligt större förutsättningar för SMT attklara sig för framtiden. Också jag har naturligtvis den förhoppningen. Även gjorde naturligtvis enhänvisning tUl ohka uttalanden. Jag upprepar att försiktighet är en god regel -det är resultaten av verksamheterna som skall tala. Men låt mig säga, herrBurenstam , att det ju inle bara är de som han åberopat som gjortuttalanden. Jag läser i andra kammarens protokoU , då SMTdebatterades, följande ur ett anförande av ; "Herr talman! Allt skall inte målas svart. Låt miggärna uttala min erkänsla för atl man dock försökt göra en insats för atl klarasysselsättningsproblemen för de anställda i CBV. Låt mig ocksä erkänna alt detförsök till strukturrationalisering som gör kan vara riktigt tänkt.Men strukturrationalisering är bra endast om man skapar en Uvskraftig enhet. 1vad mån detta lyckas får framtiden utvisa." Jag tycker atl man också skall ta med detta i bilden. Jagskulle också ha kunnat läsa upp tidigare delar av , där han uttalade tveksamhet inför projektet. Det var alt klart sägaifrån, och jag kan lika klart säga att denna tveksamhet inte varit ulanframgång med avseende på del resultat som vi nu mäter. Men i diskussionen somfördes om tiUskapandel av SMT var ändock av den meningenatt vad som skedde var ett försök tUl en strukturrationalisering och ettförsök att åstadkomma sysselsättning åt dem som blivit friställda. Inte minst mot bakgrunden av detta vai" jag angelägenom att ta upp vad har skrivit i sin interpellation. HerrBurenslam har velat nyansera sitt uttalande, men låt mig, herr talman,läsa upp ordagrant vad del står. Efter en redovisning av vad som skett inom endel av Statsföretag anför : "Det är mol denbakgrunden Statsföretag vingklippt SMT. Som ett inslag i näringspolitiken förvårt land är det orimligt alt ett statUgt bolag först skall slå under sig i detnärmaste en hel bransch för att sedan krossa den." Är då min beskrivning av detta uttalande felaktig, när jagsäger att man ur detta läser att Ulvilliga människor köpte in vissa förelag,sammanförde dem och krossade dem? Jag är beredd att acceptera den nyansering avuttalandet som har gjort, och det var inte minst för attge honom tUlfälle till det som jag med sådan skärpa tog upp den här saken. Vadsom står i interpellationen innebär en beskyllning, som naturiigtvis inte kanfå slå oemotsagd. Sedan sade i ett i och för sigbalanserat resonemang atl konstruktionen med Statsföretag är svår. Jag har sagtatt organisationen är relativt ny. Det är ingen lätt uppgift att fä dennaorganisation att fungera med de skall vi säga disparata element som ingår iverksamheten. Här får man efter hand bygga på de erfarenheter som man vinner.En av de erfarenheterna är ju nu inle minst att kontakten mellan eltdotterföretag och Statsföretag är bristfällig. Jag har inget behov av att härsäga vid hur många tiUfällen som vi i , när jag varledamot där, efterlyste uppgifter från SMT, eftersom jag av människor som jagkände - inte minst personer verksamma inom det privata näringslivet blevuppmärksammad på alt det borde föreligga en del svårigheter inom SMT, Vi fickefter hand lugnande besked, som emellertid visade sig inte bygga påverkligheten. Det är klart atl en av de stora uppgifterna förStatsföretag är alt skapa den organisationsform som ger företagel entillfredsställande möjlighet att följa verksamheterna och att tidigare än vadsom nu varit möjligt kunna ingripa för att söka påverka och rätta till. På denpunkten har revisorerna fäst uppmärksamheten vid vad som förevarit inom SMT, HerrBurenstam kom också in pä koncernbidragsfrägorna, och Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m.m. den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. där tycksvi inte ha så förfärligt delade meningar. Jag har uppmärksammat i detprotokoll som jag citerade ur att , som jaghar läst det, betraktade som en självklarhet exempelvis att betalade förlusterna i Köpingsverken i form av koncernbidrag. Del äralltså en normal metodik inom våra koncerner. Den möjligheten har skapats, ochdet är självklart att Statsföretag skall kunna utnyttja den på samma sätt somandra företag. Det beslut som har fattat om att under en treårsperiodinte kräva någon utdelning av Statsföretag bör också bedömas mot bakgrunden avatt åtskilliga av företagen inte har haft tillfälle atl bygga upp någrareserver. Under praktiskt taget hela 1960-talel fick NJA förlusternabetalda, men man fick inte tillräckligt av investeringsmedel för att kunnabygga upp en verksamhet som skulle kunna ge ett överskott i tillräckligomfattning för investeringar och för att bygga upp reserver. Det är här vi nusöker att med Statsföretag och med den nya målsättningen för den statligaverksamheten åstadkomma en förändring. Ambitionerna måste alltså vara att söka ge de statligaföretagen ett utgångsläge, som svarar mot vad det privata näringslivet har, ochatt man också genom investeringar skall kunna komma fram tUl en situation, därde statliga företagen kan konkurrera med andra företag. Då kommer frågan om in i sammanhanget. Det är riktigtatt var mot att lämna koncernbidrag, men vad sker om man nu intelämnar koncernbidrag? Säg att man har ett överskott på 100 miljoner kronoreller något mer att redovisa. Antingen lämnar man ifrån sig det i form av skatteUer utdelning eller går det som i detta fall via koncernbidrag tUl någon annanverksamhet inom , Jag förutsätter, och jag har ännu inlehört någon från sida göra gällande motsatsen, att man haft tUlräckligtutrymme förde nödvändiga investeringarna, är ju etl lysande exempel på vadman kan åstadkomma, när man har möjlighet tiU investeringar som gör atl man fåren effektiv och rationell produktion. Jag skuUe tro, herr talman, att LKABunder den senaste har investerat något isina anläggningar uppe i . Del är att ' konstatera att det ju ärförutsättningen, underlaget för den konkurrenskraft som ändock har. Här skulle det vara av intresse att redovisa med vilkaLKAB konkurrerar. Del är med gruvor i länder med väsentligt lägre lönekostnaderoch omkostnader över huvud taget. har del varit möjligt att hålla denkonkurrensen stången. Som sagt, vi är angelägna om att också ifortsättningen skall ha den möjligheten. kommer sedan in på de underligakastningarna inom statsverksamheten, som han säger. De har skapat en del orobland de anställda. Jag är den förste all beklaga alt sådant inträffat och attde anställda kommit i svårigheter. Men det är etl av de anspråk som vi stäUerpå Statsföretag, alt det skall ge möjligheter till bättre kontakter med deanställda, och jag är övertygad om att man också söker fullfölja elt sådantprogram. Jag hade ihöstas tillfälle att i uttala mig om näringspolitiken och om hurjag ser på den. När tar upp problemen om de mindre och demedelstora företagen upprepar jag bara: Vi ägnar dem den allra störstauppmärksamhet. De gjorda branschundersökningarna, som delvis är färdiga, Uggersom underlag bl, a, för de förslag till strukturgarantilån som haratt pröva. Vi har meddelat utskottet att vi förhandlar medaffärsbankerna om ett gemensamt förmedla riskvilligtkapital tUl de mindre och medelstora företagen i form av aktier och andelar. Enrad sådana åtgärder är alltså på gång tUl stöd för de mindre och medelstoraföretagen. Det är självklart att vi också ägnar den allra störstauppmärksamhet åt framliden åt framtida produktion som skall ge sysselsättningoch så långt som möjligt en tryggad sådan. Vi har nämnt det ulredningsarbetesom pågår beträffande petrokemisk industri, dalaindustri och på en rad andraområden, att vi tillsammans med den kooperativa och den privataindustrin kommer alt skapa ett utvecklingsbolag, Alla dessa områden är, det ärvi övertygade om, ytterst kapitalkrävande. Vi har också fått klara uttalandenfrån industrin, både den privata och den kooperativa, att anspråken på kapitalförmodligen bUr så stora att företagen själva inte kommer att ha tUlräckligaresurser utan att samhället bör vara med. Det är enligt min uppfattningsjälvklart att vi här skall engagera oss och så långt det är möjligt underlättaför industrin att bygga upp en produktion som är konkurrenskraftig och står inivå med motsvarande industri i andra länder. Det är självklart också en uppgift atl söka finna nyaprodukter för en aktiv verksamhet. säger att utredningenbeträffande FFV i huvudsak torde komma att få syssla med att saneraverksamheten. Det är naturligtvis en uppgift för den att se vilka produkter manarbetar med, om de är lönsamma och utvecklingsbara, men jag anser altutredningen också skall undersöka om man kan finna nya produkter, som kan blinya inslag i en effektiv produktion med lönsamhet också i den verksamheten. Är vi överens om detta kan vi väl också vara överens omatl de branschutredningar som vi nu gör i samarbete med det privata och detkooperativa näringslivet delvis "får ligga som underlag för en bedömningav vad som kommer att inträffa i åtskilliga av de verksamheter som vi nu haroch hur mycket ersättningsverksamhet vi måste plocka fram.Ersättningsverksamheten för sysselsättning som kan komma att bortfalla genomnedläggningar av företag som sker oberoende av ägarbakgrund är ju, framförallt när det gäller vår norra landsdel, utomordentligt svår atl finna. Och detgäller för övrigt tyvärr inte bara vår norra landsdel. Jag ser en och annanfrån och jag ser någon från i vår kammare. Även från de delarnaav landet begärs att vi skall medverka för etablering av företag. Skulle viförsöka klara uppgiften med hänsyn till anspråken, är jag rädd för atl viskulle kunna råka in i nya svårigheter, I åtskilliga fall får vi ställa ossavvisande. Jag bedömer det så att vi inte kommer att ha möjlighet altvia det privata eller det kooperativa näringslivet bygga upp ett så omfattandenäringsliv eller ge sådana sysselsättningsmöjligheter i de norra lands- Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. delarnaatt anspråken på den statliga aktiviteten kommer att minska. Tvärtom tror jagalt de kommer att öka, att engagemangen måste gå längre. De kan då också fåomfatta etablerandet av mindre och medelstora företag på det sätt som sker iVUhelmina och , Jag är övertygad om att det är nödvändigt att dettasker även på andra orter. Här skulle jag vilja säga, närmasl fill efterlyste aktiviteter för att få fram nya produkter, att vi har vårt SUAB,vi har vårt SVETAB organ som är inrättade just för att söka få fram nyaprodukter att bygga upp verksamheter omkring och där vi kanske i störreutsträckning får koncentrera vår uppmärksamhet . i (fp) kort genmäle; Jag lyssnade på statsrådet svartill , i vilket statsrådet uttalade förhoppningen atl SMT skallklara sig i fortsättningen efter sina misslyckanden. Jag vill gärna instämma i den förhoppningen. Det är intebara bland den bUvande friställda personalen som det råder oro, 1 den härdebatten om Statsförelag och SMT har man över huvud taget glömt bort en grupp,som är nog så känslig för dessa indragningar och produklnedläggningar, och detär de mindre företag som är underleverantörer, 1 samband med de här snabba,drastiska nedskärningarna i produktionen, som i och för sig är nödvändiga, fårnämligen underleverantörerna ofta la en betydande del av förlusterna, beroendepå senareläggning av de uppgjorda leveranserna. Jag skall ta ett exempel från mitt eget hemlän. Ettverkstadsförelag hade en uppgjord beställning från SMT på ett stort antalplåtskåp. Man har levererat ett 30-tal. För atl klara inköpen av plåt ochövrigt material har man fått låna upp en summa som är betydande för dettaföretag. vill alltså SMT skjuta på leveransen framåt.Och här ligger denne småföretagare med ett stort lager som på intet sätt ärräntabell, men självfallet kommer han att belastas med räntekostnader. Underleverantörerna, framför allt småföretagen, drabbassålunda i stor utsträckning av SMT:s bristande planering. Jag vill därför frågastatsrådet: Hur skall det gå för de här småförelagen som är underieverantörer?Kan de få ett tröstens ord på vägen, när låneräntorna skall betalas påmaterialet till de produkter som de inte får leverera? De små företagen har i regel väldigt svårt atl hävda siggentemot de större. När de själva gör en större beställning får de lämnabankgaranti, men de större företagen vare sig de är statliga eller privata -lämnar sällan en garanti till de mindre företagen för att beställarna skallfullfölja sina åtaganden. Här står nu underleverantörerna t. ex. i det fall jagnämnde från mitt hemlän - som är så betydelsefulla för sin hemort och desssysselsättning inför stora problem. Kan de få kapitalslöd 'på något sätt? Detskulle vara rätt intressant atl höra, herr statsråd. (vpk) kort genmäle: Industriministern inledde sitt inlägg nyssmed alt tala om behovet av att väga andra investeringsobjekt som är angelägnaför NJA mol denu aktueUa, och han nämnde som exempel planerna på en utveckling avfartygsprofUproduklionen, Vad som har uppnåtts när det gäller det projektetliksom när det gäller en utveckling av manufaktureringen över huvud taget vidjärnverket är helt otUlräckligt, Jag tycker alt det här är ett alldeles utmärktexempel på hur NJA alltför ofta har behandlats, Framåtsyftande projekt harlagts på is i stället för alt förverkligas. Det är ju för att förhindra en nysådan behandling som opinionen nu är så entydig för koksverket. Alt delokaliseringspolitiska och sysselsättningsskapande aspekterna då tiUmäts enalldeles avgörande betydelse ar helt naturligt, när man tänker på detsysselsättningsläge som så länge har befunnit sig i. Det måste ocksåregeringen ta hänsyn till i sin bedömning och i sitt slutliga stäUningstagande, När det sedan gäller företagsdemokratiproblemet noterarjag både och industriministerns uppfatlning om bristerna iLKAB-led-ningens agerande, och det är väl i och för sig något positivt. Jag äröverens om att det är viktigt att det inledda arbetet fortsätts, men det ärinte helt oviktigt hur det fortsätter från företagsledningens sida. SkaU manhålla fast vid sådana metoder som de beryktade 31 teserna är elt uttryck för? Iså fall torde inte de av statsrådet åberopade samtalen ge så värst positivaresultat. En förutsättning för sådana ändamålsenliga lösningar somindustriministern talar om är, som jag ser det, att arbetarna får mer alt sägatill om redan vid utformningen av nya samverkanssystem och när det gäller denfortsatta utbyggnaden av företagsdemokratin. De redovisade dåliga resultatenkan ju vara en följd av att dessa syslem i så hög grad har utarbetats av s. k.experter här i . Arbetarnas otålighet har tagit sig uttryck i konkretaoch positiva förslag. Det borde vara väsentligt också för oss i attnotera. den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle; Industriministern sade att prövningen avdenna fråga skall sältas i gång , och jag tycker att det är ett brabesked. Däremot är det fortfarande lika oklart med tidpunkten närutredningen kan vara klar, och det hade varit väsentligt om man kunnat få ennärmare precisering. Kan vi möjligvis få ett besked ? Kanden här utredningen möjligen bli klar eller kanske rent avförst ? Det är inte minst ur de NJA-anställdas synpunkt mycket viktigtatt ett något så när preciserat svar ges beträffande tidpunkten. () kort genmäle: I anledning av statsrådets yttrande att manskall vara försiktig med sina uttalanden vill jag påminna om att SMT bUdades avtre skäl. För det första skuUe man lösa de sysselsättningsproblemsom uppstått i samband med att Centrala flygverkstaden i skulle läggasned, varigenom verkstäderna i och Malmslätl skulle kunna drivas även ifortsättningen. Om jag minns rätt var det mellan 600 och 700 man som dåsysselsattes vid CVV, den 26 aprU 1972 Ang. finansieringen av projekterade utbyggnader vidNorrbottens , m. m. För detandra skulle man lösa branschens rationaliseringsproblem. För det tredje skulle man skapa delaktighet och medansvarför de anställda. Tyvärr blev det inle myckel av de goda förutsatserna.Personalen har länge varit orolig för att företaget inte skulle kunna fortsättaverksamheten i beräknad omfattning. Det är många, speciellt tjänstemän, somhar flyttat till SMT i under uppbyggnadsåren. Många har familj, ochåtskilliga har egna viUor, Speciellt de över 100 tjänstemännen som avskedashar svårt atl få något nytt arbete. gavs löfte av Statsföretags chefatt man var villig alt hjälpa till med omplaceringar, men då kunde man intehjälpa en enda man. Kan de anställda vänta sig bättre resultat den här gången? På samma sätt är det i och , ja, kanskeännii värre eftersom t, ex, i måste inskränka sin verksamhetganska kraftigt på grund av minskade försvarsbeställningar. Det gjordes vid de gamla verkstäderna, somövertogs av SMT, en rad bra verkstygsmaskiner. Jag kan nämna Multimatic, ennumeriskt styrd fleroperationsmaskin som konstruerats och tiUverkats i ,och fräsar från och fina maskiner från Thörns mekaniskaverkstad. Men dessa maskiner har man tydligen inte kunnat sälja i det nyaförelaget. Kan vi vänta oss en förbättring, eller är de drastiska åtgärder somnu vidtas bara etl steg på vägen mot total nedläggning? Industriministern säger nu att vi kan ha förhoppningar omatt SMT skall överleva. Det är ett försiktigt uttalande, och jag vill hållaindustriministern räkning för det. Men det är förståeligt, eftersom kostymen numåste ha blivit för stor. Hert () kort genmäle; Efter mitt anförande fick iKalmar ordet, och det blev jag förvånad över, eftersom jag inte nämnt hans namnoch han alltså inte hade någon replikrätt. Jag har erfarit av herr talmannenatt bett att få ge en upplysning lUl kammaren, och man hartydligen enligt riksdagsordningen tillstånd att få ordet för sådant. Men jag kaninte finna att det var någon speciell upplysning som i gav,utan det var ett polemiskt inlägg i en debatt. Om det var någonting av upplysning i det hela, så var deten felaktig upplysning, därför alt jag har - i likhet med - talatom revisorerna i SMT och deras revisionsberättelse, där det finns uttalandensom helt täcker det vi bägge har sagt.