prot · FV09108 · 1972-12-31 00:00:00 — Men när dekom till blev de avkrävda ny avgift för att få resa till företog resan i tjänsten och hade fått färdbiljett genom detföretag där de var anställda, och irritationen blev naturiigtvis mycket stark.Sä småningom kom de emellertid till , men sedan begärde de restitutionpå biljettkostnaderna, och SJ fick betala tillbaka pengarna därför att man haderäknat fel. Sädana irtitationsmoment är onödiga. Detta är bara ett exempel bland många. Jag skulle kunnaange fler, men jag avstår från det. Jag tror ändå att kommunikationsministernfattar innebörden i vad jag har velat framhålla. Jag hoppas attkommunikationsministern ser positivt pä denna fråga, och det tror jag vorelyckligt både för SJ och för berörda parter utanför SJ. Slutligen ber jag än engång att få tacka kommunikationsministern för svaret. HertMATTSSON i (c): Det är säkert riktigt somkommunikationsministern säger, att om ett annat trafikföretag hade stått förden fortsatta resan på en del av sträckan, så hade den resande fått lösa nybiljett. Men vad min fråga gällde var det exempel som jag närmare utvecklade.Jag kan lösa biljett hos i för att resa påBohusbanan till något ställe. Men om jag sedan inte hinner resa tillbaka med denlägenhet då tåget eller motorvagnen går direkt till den station som jagstartade Remissdebatt ang. förslag om regional utveckling m. m. resan frånutan blir tvungen att ta den sista lägenheten på norrut, sä mästejag betala extra avgift. Dä säger man nämligen på SJ att tåget går bara tillMunkedal, sedan fär du åka buss. Och när jag då stiger pä den bussen fär jagbetala extra för den försämring som det alltid innebär att byta trafikmedel för att komma hem tUl den station som jag faktiskt har löst bUjett för attkomma tillbaka tiU. Jag vill understryka att detta system har väckt mycketstor irritation hos statens järnvägars anställda och resenärer. Det finnsdärför all anledning att försöka komma tUl rätta med denna olägenhet. Jag tarockså fasta pä vad kommunUcationsministem sade i svaret, att frågan skall gesprioritet och att man skall se över taxefrågorna för . Det ärangeläget att sä snart som möjligt försöka åstadkomma en ändring i nuvarandeförhållanden. Ytterst tror jag att själv förlorar mest pä detnuvarande taxesystemet. Det råder ingen tvekan om att vi alla tre vetvad det här rör sig om för sorts problem. I mitt svar har jag ju ocksä sagt attjag utgår frän att inom det nuvarande taxesystemet i allmöjlig mån kommer att försöka rätta till de olägenheter som finns. För att inte bli missförstådd vill jag också säga attanledningen till att jag i mitt förra inlägg tog med ett litet sidoavsnittrörande en tänkt situation, där ett privat bussbolag svarade för den sistadelen av en längre resa som påbörjats med tåg, var att jag utgår från att ingenav oss tre vill ha det systemet när det gäller SJ att man skall beräknabussbiljetten för sig och tågbiljetten för sig. Överläggningen var härmed slutad. §15Remissdebatt ang. förslag om regional utveckling m. m. Maj:ts proposition nr 111 angåenderegional utveckling och hushållning med mark och vatten. Ordetlämnades på begäran till HerrBOHMAN (m), som yttrade; Den proposition som skall remitteras tillvederbörande utskott är både omfångsrik och betydelsefull. Förslagen syftartill att dra upp riktlinjer för regionalpolitiken och för hushållningen medvårt lands mark- och vattentillgångar. De kommer att i stor utsträckning blivägledande för landets utveckling under återstoden av innevarande sekel. Till förslagen har knutits lagförslag, som avser att gestatsmakterna nya och långtgående styrningsmedel med ingripande konsekvenserför både kommuner och enskilda. Den utredning som ligger bakom propositionen är inteparlamentariskt förankrad. Förslagen har utarbetats på departementsnivå. Den s.k. rapporten i ärendet kom kort och promemorian om derättsliga ätgärderna först . Remisstiden blev med hänsyn till det stora materialets betydelse Den utgick , vilket i praktiken innebar att ingaremissinstanser fick mer än pä sig. Kommunerna skulle dessutomyttra sig innan länsstyrelser och andra myndigheter kunde ta ställning. Visstmaterial saknades dessutom från böljan och tillställdes remissinstanserna efterhand. Det är mot den bakgrunden inte förvånande att lagrådet isitt yttrande har förklarat sig pä grund av den knappt tillmätta tiden"inte kunnat göra sin granskning så ingående som hade varitönskvärt". Det nu föreliggande materialet omfattar mellan 1 500 och 2000 sidor. Det blev först i går tillgängligt för ledamöter.Oppositionen har på sig att gå igenom materialet och redovisa sinasynpunkter och förslag. Det aren orimligt , även om man bortser frånden arbetsbelastning i övrigt som råder under denna höstriksdag. Kammarkansliet har utdelat en promemoria, och enligt denkommer föredragning att ske i vederbörande utskott , nämhgen densista veckan . Justeringar och reservationer skulle sedan kunna skefram till , varefter ärendet kommer pä kammarens bord den 15 och16 december. Lagbestämmelserna skall sedan träda i kraft redan den 1januari nästa är. Jag ifrågasätter, om det med hänsyn till julhelgen är möjligtatt hinna trycka de nya författningarna innan lagarna skall träda i kraft. Regeringen har själv gjort gällande, att de nya förslagenär utomordentligt betydelsefulla och det är de förvisso. Det har med hänsynhärtill bl. a. diskuterats, om man inte i borde tillsätta ettsärskilt utskott för frågans behandhng. Mot den bakgrund som jag här har tecknat tycker jag attdet är nästan otillständigt att ställa så till oppositionens ochriksdagens förfogande som regeringen nu gör. Antingen menar regeringen inteallvar, när den vill göra gällande att förslagen är väsentliga församhällsutvecklingen och människorna, eller ocksä vittnar förfaringssättet omen upprörande nonchalans och brist på respekt för och de demokratiskaarbetsformerna. Visst kan det, herr talman, göras gällande att åtskilligaav förslagen innebär en uppföhning av tidigare improvisationer pä regionalpolitikensoch miljöpolitikens område, improvisationer som har starkt kritiserats, inteminst från oppositionens sida. Men den sammanfattning och den samordning av deolika åtgärderna som man nu redovisar fordrar en ordentlig genomlysning ochöverväganden av helt annan och mera långsiktig natur än vad som varitnödvändigt. Visst kan man, herr talman, också erinra om att det inteminst från oppositionens sida ställts krav på att regeringen skulle kunna samlasig till att redovisa en fullständig analys av regional- och miljöpolitiken ochav de åtgärder i olika hänseenden som kan krävas. Vi har drivit på regeringenför att få fram frågan sä fort som möjligt. Vi har inte velat ha fleraRitsemavgöranden, byggda pä en ohelig allians från fall till fall mellansocialdemokrater och kommunister. Men allt detta kan inte rimligen försvara densnabbehandling i elfte timme som regeringen nu kräver att vi skallföreta. Om interegeringen själv inser sin skyldighet att ta hänsyn till våra krav 3 protokoU 1972. Remissdebatt ang. förslag om regional utveckling m. m. på rimligaarbetsformer, är det min förhoppning att de berörda utskotten skall visa sig haså stark känsla för och dess ställning, att utskotten beslutar attuppskjuta ärendets avgörande till vårriksdagen. Det är den förhoppningen, herr talman, som jag gärna villknyta till kammarens beslut att remittera propositionen till utskotten. Överläggningen var härmed slutad. Maj :ts proposition nr 111hänvisades därefter, såvitt avsåg regionalpolitiken, till inrikesutskottet och,såvitt gällde den fysiska riksplaneringen, till civilutskottet. § 16 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 199207. § 17 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran till HerrMATTSSON i (c), som yttrade; Jag tillåter mig hemställa att kammaren villebesluta, att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:tsproposition nr 111 angående regional utveckling och hushållning med mark ochvatten måtte med hänsyn till ärendets omfattning utsträckas till första plenumefter . Denna hemställan'bifölls. § 18 Interpellation nr 208 om det allmänna färdväsendets anpassning tillhandikappade Ordetlämnades pä begäran till (), som yttrade: För de handikappade är tillgången tillfortskaffningsmedel av stor betydelse. För att de skall kunna bryta sinisolering och tillgodogöra sig samhällets möjligheter tUl utbildning, arbete,fritidsverksamhet, personliga kontakter etc. behöver de tillgång tillkommunikationsmedel. Målet bör vara att ge de handikappade största möjligafunktionsförmåga, oberoende och självständighet. Åtskilliga kommuner har börjat anordna färdtjänst förhandikappade. Önskvärt vore att färdtjänsten överallt fick anlitas oberoende avmålet för och avsikten med resan. Färdtjänsten bör ocksä i princip få användasför obegränsat antal resor och fä anlitas som helst pådygnet. I de flesta kommuner har färdtjänsten av ekonomiska skäl inte fått ensädan omfattning. föreslog att de insatser som krävs avkommunerna bör motsvaras av en insats också från statens sida genom ettsärskilt stöd för att stimulera kommunerna att snabbt bygga upp och hållafärdtjänst. Statsbidrag till kommunernas kostnader för färdfiänsten skullesäkerligen ha en hög stimulanseffekt. attregeringen inte velat stödja förslagen om statsbidrag tillfärdtjänsten. Lika möjligheter att förflytta sig är en väsentlig jämlikhetsfråga. En bidragande orsak tUl att färdtjänsten är kostsam förkommunerna är att antalet färdtjänstberättigade personer kraftigt ökar. Dettahänger i sin tur samman med att kommunikationsväsendet inte är anpassat tUlallas behov. I den fortsatta planeringen för det allmänna färdväsendetsutveckling bör handikappades behov alltid beaktas. Ett färdväsen somtillgodoser möjligheten att tryggt och bekvämt förflytta sig minskar behovet avspeciella anordningar vid sidan av det allmänna färdväsendet.Handikapputredningen anförde i sitt betänkande SOU 1970:64 att frågan om detallmänna färdväsendets anpassning till handikappade borde tas upp tillbedömning av en för ändamålet tillkallad expertgrupp inomkommunikationsdepartementet. Enligt min mening är utredningens förslag även idenna del bra. Handikapporganisationerna har ocksä framhållit att förslagetsnarast bör förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställes om tillståndatt till kommunikationsministern fä ställa följande fråga: Avser statsrådettaga initiativ till ett handlingsprogram för anpassning av det allmännafärdväsendet till handikappade i enlighet med handikapputredningens förslag? § 19 Interpellation nr 209 ang. svenska hjälpinsatsertill folk Ordet lämnades pä begäran till HerrDAHLÉN (fp), som yttrade; av fasansfulla lidanden förIndokinas folk förefaller utsikterna till en fredlig lösning nu större äntidigare. Även om man tyvärr har anledning frukta svårigheter och misslyckandeni de fortsatta överläggningarna, finns det skäl att anta att de svenska insatsernabilateralt och multilateralt tUl uppbyggnad nu är mer aktuella. Den svenskahumanitära insatsen bör som huvudprincip ha att hjälp skall ges där behovet ärstörst. kommer förhållandena säkerligen att vara oklara, och enrad svårbemästrade situationer kan komma att uppstå. De svenska insatserna börsjälvfallet ske till folk i sin helhet oavsett på vUken sida i krigetde enskilda människorna hamnat. Tidpunkten för en redovisning till om de nuaktuella planerna för svenska insatser är inne. Därför anhåller jag omkammarens tillstånd att ställa följande fråga till herr utrikesministern: Vill utrikesministern lämna redogörelse förplanerna på svenska bUaterala och multilaterala hjälpinsatser till Indokinasfolk? Denna anhållan bordlades. § 20Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 294Herr () till herr statsrådet angående studenternas ekonomiskasituation: Anser statsrådet, bl. a. mot bakgrund av de höga hyrorna i studentbostadsbeståndet,att den personliga ekonomiska situationen för dagensstudenter är tiUfredsställande? Nr 295 i (m) till herrfinansministern angående utbetalningen av årets överskjutande skatt: Är statsrådet vUlig att tidigarelägga utbetalningen av åretsöverskjutande skatt för att därmed förbättra konsumenternas nuvarande svagaköpkraft? Nr 296 (vpk) till herr utbildningsministernangående tiUäggsdirektiv till litteraturutredningen med anledning av den s. k.förlagskrisen: Anser statsrådet att tilläggsdirektiv är motiverade tillden sittande litteraturutredningen med anledning av att antalet utgivnaboktitlar kommer att bli en fjärdedel mindre än den svenska bokutgivningen1970 och att den s. k. förlagskrisen uppenbarligen är på väg att utvecklas ödesdiger situation för den svenska boken? Nr 297 i (c) tiU herr socialministern om skärptkontroll av läkemedel: Har statsrådet uppmärksammat att det, trots dekontrollåtgärder som vidtagits, förekommer att patienter på grund avläkemedelsbrister drabbas av sjukdomar och handikapp i form av t. ex. bhndhetoch dövhet för återstoden av sin levnad och har statsrådet för avsikt attytterligare skärpa kontrollåtgärderna? Nr 298 i (fp) till herrutbildningsministern om ökadenordiska upplysningsinsatser angående EEC: Anser statsrådet, med hänsyn till att de nordiska ländernakommer att få olika anknytning till EEC och vikten av fördjupad sammanhållninginom , att ökade nordiska upplysningsinsatser bör ske, och vilka åtgärderär statsrådet beredd att därvid vidtaga? § 21 Kammaren åtskildes kl, 15.55.