prot · FV0998 · 1972-12-31 00:00:00 — anpassningsgruppernas (eller -lagens) verksamhet komma att utfärdas, som åsyftas i detta betänkande? Är herr statsrådet villig att medverka till attpersonella och andra praktiska förutsättningar till främjande av en snarvidgning av anpassningsgruppernas verksamhet och allmän minskning avväntetiderna vid arbetsvårdsexpeditionerna kommer till stånd? Denna anhållan bordlades. §15 Interpellation nr 143 om speciella radioprogram för svenskar ibiståndsverksamhet Ordetlämnades på begäran tiU HerrWIKLUND i (fp), som yttrade: 1 5 § i avtalet mellan staten och SverigesRadio stadgas bl. a. att bolaget skall "producera särskilda program förutsändning till utlandet i syfte att skapa möjligheter för utländsk publik ochsärskilt för utlandssvenskar att genom rundradio erhålla information om ochupprätthålla kontakt med ". Det gäller alltså "särskildaprogram ------ särskiltför utlandssvenskar". ensärskild instruktion för utlandsprogrammet (UTP), som förutsätterkortvågssändningar. Sändningar sker dock delvis även på mellanvåg. Huvuddelenav UTP produceras av sändningsredaktionen (direkt sändning från ).Endast 20 procent av verksamheten avser "programexport radioprogramexport film". 1 början av 1952 togs de två kortvägssändare på vardera100 kW i bruk vilka sedan använts för ovan åsyftade utlandssändningar. Dessasändningar har delvis omfattat specialprogram med dels sjöfolk, delsmissionärer som målgrupper. 1 fråga om missionärerna börjadespecialsändningarna . Sändningarna innehöll nyheterfrån och information av speciellt intresse för missionärer. Dessasändningar upphörde dock (enligt uppgift pä grund av brist påanslag). Medelstilldelningen till UTP har visserligen höjts förbudgetåren 1970/71 och 1972/73 men dock otillräckligt i förhållande till destigande kostnaderna och behoven. Det bör anmärkas att radioutredningsjälvfallet hade en annan prioritering än som blivit en följd av denmedelsbrist som råder. Förutsättningarna för utlandssändningar förändras nuradikalt genom att tre nya kortvägssändare med en effekt om vardera 500 kW medplacering i successivt tas i bruk under nu löpande budgetår. Sändarnamedger enligt avgivna utredning en ökning av nuvarandesändningsvolym. Skall dessa ökade sändningsmöjligheter kunna utnyttjastill fullo erfordras dock enligt utredningen en mycket betydande höjning avUTP:s nuvarande anslag. Det förefaller föga konsekvent och rationellt att skapaväsentligt ökade tekniska resurser och sedan inte alls eller endast i begränsadmän ställa erforderliga driftmedel till förfogande för resurser- Utan att ingå på den av den Pålssonska utredningenupptagna frågan om finansieringen av UTP:s drift (skattemedel eller licensmedeleller utnyttjande av båda dessa medelskällor) vill jag ånyo här fästa uppmärksamhetenpå indragningen 1969 av de särskilda sändningarna till missionärer, vilkasändningar dittills pågått under mänga år. Behovet av detta slag avspecialsändningar kan pä grund av de allt osäkrare utrikespolitiskaförhållandena sägas ha ökat. Härtill kommer att andra grupper avsvenskar i u-landstjänst (t. ex. fredskårister, FN-exper-ter) borde kunnabetjänas genom något specialprogram frän . Man kan därför tänkasig som rimligt ett kontinuerligt program inriktat på flera kategorieru-landsarbetare än missionsarbetare. Med stöd av vad här anförts får jag anhålla om kammarenstillstånd att till herr utrikesministern få rikta följande fråga: Är herr statsrådet villig att medverka till sådan ökadmedelstilldelning till utlandsprogram, att förutsättningarskapas att - med utnyttjande av den ökade sändningskapaciteten sändaspecialprogram riktade till svenskar i olika slag av biståndsverksamhet iu-länderna (missionsarbetare, fredskårister, FN-experter etc.)? Denna anhållan bordlades. § 16 Interpellation nr 144 ang, rymningar från fångvårdsanstalt Ordetlämnades på begäran tiU HertWINBERG (m), som yttrade; Problemen om brott och straff, frågan varförmänniskor begår brott, vad samhället avser med olika reaktioner pä begångnabrott och vilka av dessa som är mest effektiva har ständigt belysts i denkriminalpolitiska debatten. Olika teorier och synpunkter pä detta harframförts. påföljdssystem innebär - kort uttryckt atten sådan påföljd skall väljas i det konkreta fallet som både tillfredsställervad som kan anses krävas för upprätthållandet av allmän laglydnad och ger såstora möjligheter som kan skapas för att främja den dömdes återanpassning isamhället. Detta innebär ett fortsättande och understrykande av tendenser inomstraffrättsskipningen från tiden före att så långt möjligt minskaanvändningen av frihetsberövande påföljd. Även om alternativet kriminalvård i frihet med all rätt iökad utsträckning har kommit att användas sedan trätt i kraftkvarstår att frihetsberövande påföljd likväl måste användas tämligen ofta. Om det i ett konkret fall anses att den uppgift attbekämpa brottsligheten som ädömandet av en påföljd har bäst uppnås genom enfrihetsberövande påföljd, inställer sig naturligt nog - särskilt närfrihetsberövandet sträcker sig över konsekvenser av negativ artför den dömde. Detta har också uppmärksammats i lagen om behandling ifängvårdsanstalt, vars 23 § ger vissa regler för den intagnes personligabehandling och där det vidare stadgas att skadliga verkningar avfrihetsförlusten såvitt möjligt skall förebyggas. Anstaltsvården skall givetvis inte innebära en frånsamhällslivet i övrigt helt avskild verksamhet. Genom olika institut skall dendömde för en frihetsberövande påföljd fä möjlighetatt successivt anpassa sig till normal samhällsmiljö och till de bostads- ocharbetsförhållanden som kommer att råda efter anstaltsvistelsen. Detta ärnaturligtvis en riktig princip för det övervägande antalet interner. När det gäller sådana dömda som begått mycket svåra brott- låt vara att de inte utgör någon särskilt stor grupp i förhållande till dettotala antalet personer som ådömts frihetsberövande påföljd måste också andraintressen än intresset av de dömdas återanpassning komma i beaktande.Samhällets skyddsintressen är här av väsentlig art. Justitieministern har i svar på en avmig i kammaren framställd fråga angående permission och frigång för den somdömts till internering meddelat, att detta tilläts endast när fara för missbrukinte får anses föreligga samt att andra regler mäste gälla för dem som begåttsvära brott än för andra intagna. Problemet med dem som begått mer allvarliga brott haremellertid i något annan form fått sin aktualitet genom de rymningar som den 18augusti kunde ske från fångvårdsanstalten i Kumla. Här var fråga om 15 internersom var intagna vid denna fångvårdsanstalt just därför att de bedömts sommycket avancerade när det gällde att utöva skilda slag av brottslig verksamhetoch att därför samhällets skyddsintressen gjorde att särskilt omfattandeåtgärder var erforderliga för att förhindra att de skulle kunna lämnaanstalten. Genom att rymningen kunde äga rum på sätt som skedde visades atterforderliga säkerhetsåtgärder icke vidtagits. Den rymning som sålunda kunde ske från Kumlaanstaltenmedförde avsevärda kostnader för det allmänna för det spaningspädrag som varerforderligt för rymmarnas gripande, den utsatte medborgare i landet för skadorsåväl på egendom som till person och den tvingade många polismän att utsättasig för personliga risker när de i sin tjänst skulle försöka gripa rymlingarna.Rymningen har också rönt mycket stor uppmärksamhet hos allmänheten. Med hänvisning till det anförda får jag hemställa omkammarens tillstånd att till herr justitieministern ställa följande frågor: Har några särskilda åtgärder vidtagits efterhändelserna i Kumla för att förhindra rymningar frän landets fängvårdsanstalter i synnerhet när det gäller det svårast belastade anstaltsklientelet? Kan herr statsrådet upplysa om hur stora kostnadersamhället åsamkats pä grund av rymningarna frän Kumlaanstalten? § 17Interpellation nr 145 ang, projektering av ett nytt svenskt Nr98 Ordet lämnades pä begäran till -------------------- i (m), som yttrade: Den socialdemokratiska partikongressenfattade med knapp majoritet beslutet "att någon ytterligareavancerad flygplanstyp------ inte bör komma till stånd" (den 2 Om innebörden i detta beslut råder oklarhet. Bådeförsvarsministern och företrädare för försvarsdepartementet har efter beslutetframträtt och gjort gällande att det i själva verket inte är någon skillnadmellan det beslut som partistyrelsen förordade och det som kongressen medröstsiffrorna 174 mot 163 beslutade om. Eftersom frågan emellertid föranleddebåde debatt och votering vid partikongressen verkar detta vara enefterhandskonstruktion. Det är för det svenska försvarets framtid av stor vikt attklarhet skapas i ärendet. Projektering och tillverkning av flygplan är enlångvarig process, varför besked om vad som skall gälla mäste ges i mycket godtid, detta för att den enda instans som kan fatta beslut om frågor av dennastorieksordning - - skall kunna fä tillräcklig handlingsfrihet ochkvalificerat underlag för sitt beslutsfattande. Det flygplan som skall efterträda skaU verka i1990-talets stridsmiljö och kanske ännu längre fram i tiden. Vi kan i dagomöjligen veta någonting om den militära och politiska situationen vid dennatidpunkt. Men på grund av den långa tid som åtgår för att vid den aktuellatidpunkten över huvud taget ha något stridsflygplan i värt försvar som äroperationsdugligt mäste vi fatta ett beslut , Att fram till dennatidpunkt inte bedriva ett förutsättningslöst studiearbete i frågan voreansvarslöst. Skall vi alls ha ett flygplan som kanefterträda ? Om svaret pä den frågan är ja, uppstår spörsmålet om dettaskall vara svenskt eller om licenstillverkning eller inköp av utländskt skallkomma i fråga. Även i de båda sistnämnda fallen åtgår än de flestaföreställer sig. Studiernas inriktning är i högsta grad beroende på om manväljer det svenska eller utländska alternativet. I debatten har använts uttrycket "mättligaprestanda" om det kommande flygplanet. Någon klar definition på vad somavses med detta har inte getts. Begreppet "måttliga prestanda" harolika innebörd beroende pä om man sätter det i relation till dagens ellermorgondagens förväntade militärtekniska verklighet. Också pä denna punkt måsteklarhet skapas. Alldeles oavsett vad man menar med mättliga prestanda kankonstateras att typarbetet tar omkring . Med anledning av vad som här anförts anhåller jag omkammarens rillstånd att till herr försvarsministern få ställa följande frågor; Vari liggerskillnaden mellan partistyrelsens förslag och partikongressens beslut i fråganom nästa militära flygplanstyp enligt herr försvarsministerns mening? Kan herrförsvarsministern ge ett klart besked på punkten om han 27 anser attnästa militära flygplan skal! vara av svensk tillverkning? Vad lägger herr försvarsministern i begreppet"mättliga prestanda" för det aktuella planet? Denna anhållan bordlades. § 18 Interpellation nr 146 om åtgärder mot prisstegringar Ordet lämnades på begäran till HerrMÖLLER i (fp), som yttrade: De häftigt stigande priserna är ettsamhällsont som måste angripas med ett stort och samlat program.Prisstegringarna drabbar orättvist alla som inte kan kompensera sig. De höjerkostnadsläget onödigt mycket gentemot utlandet, vilket försvarar vår framtidaexportkraft och sysselsättning. De betyder minskad sparvilja och spekulation iuppköp av fasta tillgångar genom lån. De betyder lönerörelser på en sjukgrundval, eftersom man anser sig behöva räkna med stora prisstegringar somminskar köpkraften och dessutom en högre faktisk skatteandel redan för enlönehöjning som bara motsvarar prisstegringarna. Det är kombinationen av ettdåligt skattesystem och stigande priser som drabbar så hårt. En inflation som hållit pä får en benägenhetatt fortsätta, just eftersom allt fler räknar med den och handlar därefter. Denna utveckling måste vändas. Det behövs dels enprioritering av kampen mot prisstegringarna som en av de stora uppgifterna förden ekonomiska politiken, dels ett brett program med åtgärder för att kommatill rätta med dem. Eftersom det ar ett samlat program Inom hela den ekonomiskapolitikens ram som här efterlyses och inte någon punktvis åtgärd elleringripanden som bara angriper symptomen men inte utvecklingen pä sikt ställesdenna interpellation till finansministern. Prisutvecklingen enligt statistiska centralbyrånslångtidsindex för ändringar frän december ett är till december nästa är visarföljande: (genomsnitt/är) 4, 1971 7,Ökningenunder 1970 och 1971 har alltså varit på tvä är.Även om momshöjningen borträknas, som utgjorde ungefär fjärdedelen därav, ärslutsatsen entydig. Vi har fått en ökad takt i prisstegringarna. Detta har alltså skett under är som präglats av dåligakonjunkturer. Risken för en svårare inflation än vanligt då konjunkturerna blirgoda är uppenbar. Även har inflationen fortsatt. Frän december i fioltill september i är alltså - har konsumentprisindex enligtstatistiska centralbyrån ökat . Att speciellt livsmedelspriserna har stigit ovanligtsnabbt är allmänt bekant. Ett exempel är konsumentpriset pä mjölk. Det varenligt riksgenomsnittet men drygt 155öre. I denna interpellation efterfrågas såsom nämnt ett samlatprogram Nr 98 mot inflationen. Den kan inte bekämpas genom uppställande avbättre TjcHaeen den mål än , om det inte också finns en faktiskvilja att ompröva it oktober1972 tidigare inställningar och söka finna nya vägar att angripa det för------ medborgarnaoch samhället allt värre onda, som prisstegringarna utgör. Gärningar är vad sombehövs. Det finns anledning att erinra om ord: "Man målägga märke till att ekonomiska problem, i motsats till politiska frågor, intekan lösas genom något om än aldrig så starkt uttryck av nationalviljan, utanendast genom den rätta handlingen. Man kan inte bota kräfta med majoritet. Vadsom behövs är ett botemedel." Med hänvisning till det anförda ber jag om kammarenstillstånd att till herr finansministern få rikta följande interpellation: Är finansministern villig att redovisa sin principiella syn påinflationens skadeverkningar? Vilka åtgärderavser finansministern och regeringen att vidtaga för att bekämpa de alltallvarligare prisstegringarna? Denna anhållan bordlades. §19 Interpellation nr 147 om åtgärder mot hyresstegring Ordet lämnades pä begäran till HerrWERNER i (vpk), som yttrade: Det höga kostnadsläget i nyproduktionen avbostäder utgör ett av de främsta och angelägnaste inrikesproblemen. Talet omatt vi har byggt bort bostadsbristen är inte sant. 475 000 hushåll ärfortfarande trångbodda. Sämsta bostadsstandarden hårde ensamstående, inte minstpensionärerna. Mänga barnfamiljer är trångbodda i dåliga lägenheter. Enbart iStorstockholms bostadskö trängs 90 000 sökande som saknar egen bostad. står, trots höjda familjebostadsbidrag,tusentals lägenheter tomma därför att folk inte har råd att hyra dem. De tommalägenheterna beror främst på de skyhöga hyrorna. Dessa ligger i de senasteårens nyproduktion i mänga fall - särskilt i långt över 100kronor per kvadratmeter lägenhetsyta. har gjort en undersökning, somvisar att hyrorna i flerfamiljshus stigit med 1 18 procent.Bland alla varor och tjänster steg hyrorna (inräknat hela bostadsbeståndet)mest - enligt konsumentprisindex . Trotsden enorma hyreshöjningen fram till talar mycket för att 1972 kommer attbli det verkliga rekordåret för hyreshöjningar. Hyreshöjningar är begärda överhela hyresområdet. I nyproduktionen fortsätter den okontrolleradehyresstegringen. I de kommunala och allmännyttiga bostäderna har stora höjningar genomförts eller begärts. I privatägda hus, byggda , har hyreshöjningar på per kvadratmeter genomförts. I de elva årgångar privathus som undandragits hyresregleringen har 29 Nr 98 hyreshöjningarna ofta varit störreän per kvadratmeter. Tisdaeenden lokalhyresgästerna drabbas av storahyreshöjningar pä grund av hyresreg- 17 oktober1972 leringens slopande. De privatafastighetsägarna berikas som -------------------- servicen försämras genom utslagning av småbutiker och hantverkare. Denna utveckling är ett resultat av den medvetna politiksom syftar till att de s. k. marknadsekonomiska - dvs. kapitalistiska krafterna skall styra bostadsförsörjningen. Regeringens uttalanden frän 1966års riksdag när man utgick frän att "de friare avtalsförhållanden pähyresmarknaden och de ändrade villkor för bostadsbyggandets finansiering, somväntas bli resultatet av pågående utredningsarbete, kan beräknas leda till attbostadskostnaderna, åtminstone inom vissa delar av bostadsbeståndet, stigerförhållandevis mera än levnadskostnaderna i allmänhet", har bekräftats avden faktiska utvecklingen. Bostadspolitiken har gått snett. Det sociala innehållettunnas alltmer ut och försvagas. Utvecklingen skapar enorma problem inte baraför hyresgästerna utan också för kommunerna. Vi hävdar att allt detta ärföljderna av en politik där spekulation och profitjakt tilläts i olika led avbyggnadsprocessen. Oeftergivliga krav för att komma till rätta med detta ärenligt vår mening att man snabbt genomför totalfinansiering av bostadsbyggandetvia en statlig bostads- eller samhällsbyggnadsbank som tillhandahåller kapitaltill låg och fast ränta; vidare att man ingriper mot monopoliseringen inombyggnadsmaterialindustrin och vidtar kraftåtgärder mot markspekulationen. kommunisterna har, mot bakgrunden av denallt starkare kritik som förts mot hyreshöjningspolitiken, i ett brevtill regeringen begärt att hyresstopp införes. Vi har krävt att fullmaktslagenom prisreglering ändras så att den också kan gäUa hyresområdet. Vi har ocksåbegärt att regeringen som hyrorna låses fast inför höstriksdagenlägger fram förslag om ett nytt bostadssocialt program med syfte att bryta dennuvarande hyresstegringsvågen och anvisa vägar för att i stället sänka hyrorna. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr inrikesministern rikta följande frågor: Anserregeringen den nuvarande utvecklingen pä bostads- och hyresmarknaden vara iöverensstämmelse med en socialt inriktad bostadspolitik, fri från spekulationoch profitjakt? Vilka åtgärderavser regeringen att vidtaga för att snabbt bryta den nuvarandehyresstegringsvågen och åstadkomma lägre hyror? Denna anhållan bordlades. § 20 Interpellation nr 148 om införande av allmäntprisstopp Ordet lämnades på begäran till Hert LORENTZON (vpk), somyttrade: Uppgifterna frän statens pris- och kartellnämnd om prisutvecklingenvisar pä en fortgående stegring. 30 - steg priserna idagligvaruhandeln . Kalkylernalöd på en höjning av matkostnaderna med för hela detinnevarande året. När ett kvartal återstår är vi redan uppe i 7 procent.Fortfarande är det matpriserna som fortsätter att vara den främsta motorn ivåra allmänna prishöjningar. Men det är inte enbart matpriserna som går i höjden ochväntas komma att gå ytterligare i höjden. kommunisterna har iett särskilt brev till regeringen riktat uppmärksamheten på den oroväckandeutvecklingen av hyresstegringarna. Brevet aktualiserar förslag omprisregleringslagens utsträckande till att omfatta även hyresområdet, varigenomett hyresstopp skulle kunna utfärdas. Det råder ingen tvekan om att en samlad översynbehöver göras av prisutvecklingen och åtgärder vidtas för att stoppaprishöjningarna. Vid vårriksdagens början väckte vpk-gruppen i en partimotionfrågan om prisregleringslagens tillämpning och införandet av ett allmäntprisstopp. I annat sammanhang hade vpk-gruppen anledning att påvisaockså en annan sida av denna problematik. Det var att nuvarande indirektabeskattning innebär en accelererande prisstegring. För varje kompensation tilljordbrukarna för inflationen följer ett ökat uttag av matmomsen. En ny sådanprisstegring väntar med ökat uttag av mervärdeskatt. En änstarkare höjning av priserna blir följden. Denna utveckling måste stoppas. Enligt vår mening har sålunda ånyo starka skäl lagts framför att slopa moms på livsmedel. Denna fråga bör enligt vår mening -tillsammans med förordad åtgärd att införa ett allmänt prisstopp - upptas tillomedelbart övervägande inom regeringen. Den avlämnade rapporten frän arbetsgruppen förlåginkomst-frågor redovisar material för belysning av dessa gruppers läge, somstarkt belyser hur angelägen en lättnad i situationen för framför allt dessagrupper ter sig i nuvarande situation. De frågor som aktualiseras i dennainterpellation är ägnade att åstadkomma en sådan lättnad. Med stöd av det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att till herr handelsministern få rikta töjande frågor: Är statsrådetberedd att med anledning av den fortgående skrämmande prisutvecklingen föreslåregeringen ett införande av allmänt prisstopp? Om sä inte ärfallet, vilka andra medel avser statsrådet att vidta för att hejda de starkaprisstegringarna samt i övrigt medverka till att de aktualiseras inomregeringen? § 21Interpellation nr 149 om svenskt erkännande av provisoriskarevolutionära regering. Ordetlämnades på begäran till HerrMÅBRINK (vpk), som yttrade: har en rad exempelgivits på konkreta steg för upprättandet av normala diplomatiska förbindelsermellan olika länder, även länder med skilda politiska och sociala system. I defall sådant erkännande ej formellt fullbordats, exempelvis beträffande FinlandDDR där avtalet om diplomatiskt erkännande skall ratificeras i de bådaländernas parlament för att träda i kraft, har inledande förhandlingarpåbörjats. Ett sådant exempel är överenskommelsen mellan om ömsesidighandelsrepresentation. Den österrikiske utrikesministern uttalade i västtysk TVden detta år att ämnar uppta förhandlingar med DDR omdiplomatiska förbindelser. Diplomatiska förbindelser har upprättats mellanIndien och DDR. Den svenska utrikesledningen intar emellertid fortfarandeen avvisande hållning - i en del fall bemantlad med en uppskovslinje, somskjuter ett klart ställningstagande på en oviss framtid. Detta förefaller varaden reella innebörden av de uttalanden som gjordes vid den avhållnasocialdemokratiska partikongressen. I fråga om erkännandet av PRR uttalades att börerkänna den koalitionsregering som PRR vill bilda i så snart denna ärett faktum. Det faktiska läget är att provisoriska revolutionäraregering (PRR) i absolut övervägande grad behärskar landets territorium och harstöd av befolkningens majoritet samt att Saigonjuntan "regerar" päsin obetydliga del uteslutande i kraft av stöd. Medgivanden att det ärPRR som företräder linjen att bilda en koalitionsregering klargör att ettsvenskt erkännande av PRR pä intet sätt står i motsättning till ett framtidasvenskt erkännande av en sådan koalitionsregering eller pä något sätt skullemotverka tillkomsten av en sådan. Tvärtom vore det ett stöd åt den enda ochavgörande politiska kraften i som eftersträvar en sådan politisklösning. Det är dessutom ett än mer markerat politiskt ställningstagande motUSA-imperialismen, som i nuvarande skede av dess barbariska terrorbombningarbör få erfara fördömande i alla tänkbara former också från ett land somSverige. En uppskovslinje i fråga om PRR:s erkännande är därför en i grundenomotiverad hållning från sida. Beträffande erkännandet av DDR åberopas ett hänsynstagandetill "utvecklingen av Tysklandsfrågan". Förbundskansler sägs inte böra störas. Men ett svenskt diplomatiskterkännande av DDR kan inte ha annan innebörd än andra staters erkännande avdenna stat: ett stöd åt den europeiska säkerhetens och fredens intressen. Ettsådant erkännande skulle främja normaliseringssträvandena, inte"störa" dem. Åtskilligt talar för att den västtyska regeringenuppfattar lösningen av Tysklandsfrågan som en fråga om ett avtal eller fördragav annan innebörd än relationer tiUexempelvis andra socialistiska stater. 1 en korrespondens till () heter det: "häller emellertid fast vid att upprättandet avdiplomatiska förbindelser inte kan komma på tal och beskickningarna kommer inteatt få ambassadnivå." Att under sådana förhållanden göra ett svenskt erkännandeav DDR beroende av en lösning av Tysklandsfrägan i västtysk mening är minst avallt ett uttryck för en svensk neutralitetspolitik.