prot · FV0963 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokoUet för den 13 innevarande månad, § 2 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1659 och 1660till . den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, m. m. § 3 Iiu-ättande av ett centralt personregister, m, m. skatteutskottets betänkande nr 17 i anledning av Kungl,Maj:ts i propositionen 1972:1 gjorda framställningar rörande vissa anslag inomfinansdepartementets verksamhetsområde för /73 jämte motioner konslitutionsutskollets betänkandenr 17 i anledning av motion angående rätten att utnyttja datakommunikalionsnätm, m. finansutskottets belänkande nr 16 ianledning av Kungl, Maj;ls i propositionen 1972:1 gjorda framställning omanslag för /73 till anskaffning av datamaskiner m. m, jämtemotion nåringsutskottets belänkande nr 17i anledning av motion angående målsättningen för datateknikens utnyttjande, m,m, och civilutskottets betänkande nr 19angående uppskjuten fråga om användningen av för /73 undertolfte huvudtiteln anvisat förslagsanslag till Länsstyrelserna, Samtliga här föredragna betänkanden debatteras i ettsammanhang, och yrkanden beträffande alla dessa betänkanden framställs underden gemensamma överläggningen, I det följande redovisas endast de betänkanden och punktervid vilka under överläggningen framställts särskUda yrkanden. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1972:1 bilaga 9 (punktenC 6, s, 48-57 i utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 3januari 1972) föreslagit att tUl för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av , Kungl, Maj:ts förslag innebar blandannal att medel skuUe anvisas för inrättande av ett centralt personregister,CPR, i* protokoll 1972. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. motionen 1972:302 av m, fl, (c) varihemställts att vid behandlingen av statsverkspropositionen bil, 9,, punkt C 6 beslutade a, att ställningstagandet beträffande att inrätta ett centraltperson register skulle anstå till dess användningen av ADB-register reglerats genom särskild lagstiftning i enlighet med vad som anförts i motionen, samt b, att till för /73 anvisaett i förhållande till Kungl, Maj:ts förslag med minskat förslagsanslag av . motionen 1972:415 av m, fl. (fp) varihemställts a. att inte innan sekretess- och integritetsfrågorna lösts beviljade medel för en sammankoppling av centrala personregistret (CPR) med personnummerregister utan avslog Kungl. Maj:ts hemställan om ett anslag på för programmering av databehandlingsrutiner för CPR samt för omläggning av personnummerregister och anslutning av delta till CPR, b. att uttaladeatt ingen anslutning av terminal eller datamaskin till CPR-systemet fick ske förrän offentlighets- och sekretess lagstiftningskommittén () lagt fram förslag till lösning av de i motionen berörda inlegritetsfrågorna och dessa föranlett beslut av , c. att uttaladeatt centrala personregistret inle borde göras tillgängligt för kreditupplysningsbyråer samt att adresser ur registret inte borde tillhandahållas för spridning av selektivt direktadresserad reklam i avvaktan på OSK:s och kreditupplysningsutredningens arbete, motionen 1972:631 av m. fl. (m) varihemställts a. att i skrivelsetill Kungl. Maj:t uttalade att ett centralt personregister i avvaktan på en tidsenlig sekretesslagstiftning enligt dess mening inte borde upprättas, b. att tillriksskatteverket för /73 beslutade anvisa etl förslagsanslag av , dvs. en besparing om , samt motionen 1972:1454 av m. fl. (vpk) varihemställts att skulle avslå de medel som i propositionen 1972:1Bilaga 9 föreslagits till utveckling av ett centralt personregister (CPR). a. med bifall lUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag påmotionerna 1972:302, 1972:415, 1972:631 och 1972:1454 till för /73 anvisade ett förslagsanslag av , b. hos Kungl. Maj;t begärde att en rådgivandeparlamentarisk nämnd inrättades för prövning av frågor rörande CPR i enlighet med vad utskottet förordat. Reservation hade avgivits av herrar i (m),i Bäckmora (c). Josefson i Arrie (c), i (fp), iTrobro (ni), i (c) och (), som ansett attutskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl, Maj:ts förslag ochmotionen 1972:415 samt med bifall lill motionerna 1972:302, 1972:631 och1972:1454 till för /73 anvisade eltförslagsanslag av . Inrättande av ett centralt personregister, m. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1972:1, bilaga 9 (punkl1X:5, s, 85-86 i utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för de 3januari 1972) föreslagit att dels medge att datamaskinutrust-ningbeställdes till en kostnad av - utöver tidigare medgivet belopp högst , dels till Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner /73 anvisade ett investeringsanslag av , I detta betänkande hade behandlatsmotionen 1972:629 av m, fl, (m) vari hemställts atl iavvaktan på en närmare redogörelse för statens behov av ytterligaredatamaskinsutrustning skulle avslå Kungl, Maj:ts hemställan om riksdagensbemyndigande för beställning av datamaskinsutrustning för . 1, att riksdagenmed bifall till Kungl, Maj:ls förslag och med avslag på motionen 1972:629medgav att datamaskinutrustning beställdes till en kostnad av - utöver tidigaremedgivet belopp högst , 2, att riksdagentill Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner för budgetåret1972/73 på kapitalbudgeten under diverse kapitalfonder anvisade ettinvesteringsanslag av . Reservation hade avgivits av herrarBurenstam () och (), som ansett att utskottet under 1 borthemställa, att i anledning av Kungl,Maj:ts förslag och motionen 1972:629 medgav att datamaskinutrustning beställdestill en kostnad av utöver tidigare medgivet belopp - högst . Näringsutskottetsbetänkande nr 1 7 I detta betänkande hade behandlats motionen 1972:1321 avherr m, fl, (vpk) vari föreslagits alt skulle hos regeringen anhålla om utredningangående målsättning för datateknikens utnyttjande i syfte alt öka medborgarnasinflytande och så att kapitalets forsknings- och utbildningsdominans bröts, att skulle hos regeringen hemställa att staten övertog Inrättande av ett centralt personregister, m. m. basverksamheteninom elektronikindustrin för alt göra det möjligt att driva den framtidautvecklingen enligt de i motionen angivna principerna, att det s, k, skulle helt överläs avstaten och underordnas den allmänna inriktning av datatekniken som motionenskisserat, att skulle hos regeringen anhålla om förslaglill sådan lag att de sammankopplingar av databanker som var under planering t,ex, i CPR förbjöds och all handel med persondata stoppades. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1972:1321, Reservation hade avgivils av herrSvensson i (vpk), som ansett atl utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:1321 hosKungl, Maj:t begärde åtgärder på datateknikens område i enlighet med vadreservanten anfört. HerrERIKSSON i Bäckmora (c): 1 den svenska pressen förekom för en tidsedan en uppmärksammad debatt om förment åsiktsregistrering vid en värnpliktsriksdagi . Det som där förekom ansågs som ett obehörigt intrång i den personligaåsiktsfriheten och möttes med stark kritik, inte minst från sida. har att ta ställning till etl förslag ominförande av ett centralt personregister som fullt utbyggt kommer att innebäraelt liknande intrång i den personliga integriteten, som endast kan eliminerasgenom lagstiftningsåtgärder avseende offentlighetsprincipens tillämpning förADB-informationen. Sådan lagstiftning saknar vi ännu, och i avvaktan på denanser vi reservanter att inrättandet av ett centralt personregister bör anståtill dess frågorna om offentlighet och sekretess blivit prövade av . Datatekniken har bara på ett tiotal år fullständigtförändrat en mängd rutiner i samhället. Detta har skett utan att några direktabeslut har fattats i om inriktningen av användandet av detta nyahjälpmedel. Datatekniken påverkar en, mängd faktorer som har stor betydelse förden enskilde individen, t. ex. hans rättsskydd och hans skydd för denpersonliga integriteten. Det är därför nödvändigt att vi möjligt fårtill stånd en ingående debatt om hur den nya tekniken bäst skall kunna användasför att tjäna de enskilda människorna och inte komma att härska övermänniskorna. Vad frågan ytterst gäller är hur informations- ochkontrollsystemen i samhället skall byggas upp och hur den demokratiskakontrollen av dessa system skall kunna utövas. En allmän princip föruppbyggnaden av den datalagrade informationen måste vara att den skall varadecentraliserad. Man eliminerar därmed inte möjligheterna för missbruk avinformationen, men man försvårar detta. Under alla omständigheter måstedecentraliseringen vara den rådande principen så länge man inte har entillfredsställande lagstiftning. Del decentraliserade datasystemet är förnärvarande det enda skydd den enskilde individen har. kommervidare att utvecklas av i , som också är anmäld påtalarlistan. I nu berörda sammanhang har vi främst att ta ställningtill ett konkret register för ADB-användning. Jag vill då betona att ettinförande av ett centralt personregister i nu rådande rättsläge är av avgörandeprincipiell betydelse för det fortsatta handhavandet av datafrågor. Det centrala problemet är om vi skall införa ett centraltpersonregister utan att ha en ordentlig lagstiftning som garanti för atlsystemet icke missbrukas. Utskottsmajoriteten verkar vara väl medveten om deprincipiella betänkligheter, som kan riktas mot införande av denna typ avregister i nu rådande rättsläge, men anser sig likväl ha skapat tillräckligagarantier mot missbruk. Det skydd som utskottsmajoriteten förordar kansammanfattas i tre punkter: Restriktivitetnär det gäller villkor för anslutning till det centrala personregistret. Ett föriitandepå de spärrmöjligheter som datatekniken erbjuder. Inrättande aven rådgivande pariamentarisk nämnd som Kungl, Maj:l skall rådgöra med innananslutning till CPR beviljas. Det kan tyckas att dessa åtgärder erbjuder etttillfredsställande skydd för den personliga integriteten. Jag tror dock attdenna fråga måsle ses i ett större perspektiv. Räcker detta integritetsskyddvid en utvecklad och fullt utbyggd datateknik? Kommer vi att fä en datalag somär så stark att den skyddar den personliga integriteten, även om vi har ettcentralt register av denna typ? Svaret på dessa frågor måste bli att vi inte vetdetta. Med den snabba utveckling vi har inom dalatekniken är detomöjligt att bedöma vilka konsekvenser inrättandet av etl centralt register kanfå. Vi måste därför avvakta och ta ställning till detta den dag vi har enfärdig datalag, mot vilken man kan bedöma effekterna av ett sådant här system. Jag vill betona att det nu inte gäller när viskall införa ett centralt personregister utan om vi skall göra det. Fördettahar vi inte beslutsunderlag . Del finns en principfråga i utvecklingen av detta ärende,som berörs ganska ingående i reservationen vid skatteutskottets betänkande nr17, nämligen att regeringen sökt ställa inför ett mer eller mindrefullbordat faktum. Maj:t har redan bundit sig för hyreskostnader förmaskiner, och dessa kostnader är väsentligt större än de personalkostnader vinu har att ta ställning till. Detta agerande från regeringens sida ärsynnerligen märkligt, då m;in i andra sammanhang sagt sig vara medveten om deproblem ur integritetssynpunkt som finns när det gäller dataregister. Enligt min mening får det helt enkelt inte gå till på detviset att bindande avtal ingås innan beslut fattats i . Att så harskett nu kommer alt åsamka samhället en kostnad på , omriksdagen avslår förslaget om införande av ett centralt personregister. Detpolitiska ansvaret för denna kostnad måste ligga hos regeringen. Jag villdock uttrycka en förmodan om att ett bifiill till reservationen inte den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, III. den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, rn. innebäratt de förhyrda maskinerna kommer att stå oanvända, utan att samhälletåtminstone kan täcka en del av sina utgifter genom atl hyra ut maskinerna förandra ändamål. Skyddet för den personliga integriteten kanaldrig få bli en kostnadsfråga. Vi kan inte välja mellan pengar och människor.I en valsituation mellan eventuella rationaliseringsvinster och den enskildemedborgarens möjligheter alt skydda sig för insyn i sina privata angelägenhetermåste man välja det senare alternativet. Det finns i detta sammanhang ingetutrymme för chanstagningar. Jag yrkar därmed bifall till reservationen vidskatteutskottets betänkande nr 17. i (fp): Till skatteutskottets betänkande nr 17 har vifogat en reservation, som vänder sig mot att ett centralt personregisterinföres , innan frågan om sekretessbestämmelserna lösts. Vi reservanter anseratt den personliga integriteten är i fara om man skapar de tekniskaförutsättningarna för att nyttja ett centralt personregister, innan man genomlagbestämmelser skapar garantier för att registret inte skall kunna missbrukas. Gången i det här ärendet är pä något sätt bakvänd. Förstborde man ha skapat de nödvändiga lagrummen för sekretesskydd och därefter havidtagit de åtgärder som erfordras för uppbyggande av ett centraltpersonregister. Reservanterna vänder sig inte mot att man skapar de tekniskaförutsättningar för ett genom datorer uppbyggt personregister som kan geservice åt de statliga myndigheterna och på andra områden inom samhällslivetdär behov kan uppstå. Vad reservanterna däremot anser absolut nödvändigt är har sådana sekretessbestämmelser att missbruk av personregistret inte kanske. Man bör därför kunna finna vägar så att det stora register som nuplanerats inte fullföljes förrän sekretessfrågan på ett tillfred.sställandesätt lösts. Vi tycker det är rimligt att datorerna väntar på lagarna i ställetför tvärtom, som utskottsmajoriteten föreslår, dvs. att först bygga utdatorerna och sedan komma med lag. Själva förutsättningen för databankernas användning är denhandlingslinje som fastställs efter det att offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén framlagt sina förslag till lag som skallreglera databankernas ;invändning. Den enskilde måste få en garanti för attsystemet skall kunna fungera tillfredsställande också ur den enskildes synpunktoch framför allt med hänsyn till berättigade krav på integritetsskydd som den enskildehar rätt till. Reservanterna är fullt medvetna om att datorerna är etteffektivt redskap som kan tjäna samhällsintres.sena, och de har visat sigändamålsenliga och lämpliga att använda idet modern;i samhället. Datorerna skall dock inte vara ett redskap för olikareklamjippon så att man med deras hjälp sorterar fram vad man tror är särskiltintressanta grupper av köpare. Del har bidragit till att skapa en onödigmisstänksamhet mot det seriösa arbete som datorerna kan utföra. På en långrad av områden i värt samhälle, där vi ställer höga krav på service,skulle verksamheten starkt försvåras om vi inte hade tillgäng till de snabbadatorerna, inte minst inom näringslivet där man är starkt beroende av betalningsförmedling,som kan bedrivas på ett ytterst snabbt och tillfredsställande sätt inom bl, a.postgirots och bankernas förmedlingsverksamhet. Även när vi inom det här husetskall beställa våra tåg-och flygbiljetter får vi erfara de fördelar som en snabbtarbetande dator kan ge i form av service och snabba besked. Som medborgarekommer vi ofta i kontakt med det arbete som utförs av datorerna, t. ex.försäkringsbolagens premieanvisningar liksom långa rader av övriga bokförings-och kontosystem, som vi på ett eller annat sätt berörs av. Förutom attdatorerna utför dessa arbeten snabbt och med stor säkerhet frigör dearbetskraft som tidigare sysselsatts med tråkiga och krångliga rutinarbeten. Utvecklingen på datateknikens område har gått synnerligensnabbt, vilket inneburit att lagstiftningen sackat efter. Resei-vationenförsöker balansera kravet på integritetsskydd och lagstiftning mot ettberättigat krav att utvecklingen på detta viktiga område får fortsätta och attkostnadsbesparingar och förenklingar tillvaratas, framför allt i de stora,administrativa processerna i samhället. Det är dock en sak som vi inte kan underlåta atl fasthållavid, nämligen att det i första hand är medborgarnas krav på integritet somskall ha företräde och att man av ekonomiska skäl inte får tumma på detbegreppet. Utskottsmajoriteten, som tillstyrker regeringsförslaget,har i sin skrivning understrukit behovet av integriletsskydd men anser att mani avvaktan på kommande förslag till lagstiftning under hand skall kunna medgeen fortsatt utbyggnad av det centrala personregistret. Utskottsmajoriteten harföreslagit inrättande av en rådgivande parlamentarisk nämnd som Kungl. Maj:tskall höra innan medgivande lämnas till anslutning till CPR.Utskottsmajoriteten går motionärerna till mötes så långt att den dessutomföreslår att samtliga i representerade politiska partier skall ingå idenna nämnd. Dä det gäller önskemålet om integritetsskydd för denenskilde skiljer sig inte utskottsmajoriteten och reservanterna åt i självagmndbedöm-ningen. Vad som däremot skiljer är att reservanterna vill hagarantier om lagstiftning, innan man går vidare med utbyggnaden av ett centraltpersonregister. Det kan åberopas att man från olikaregister kan inhämta uppgifter som kan nyttjas pä olika sätt, och där har maninte ett fullgott integritetsskydd. Detta är riktigt. Men genom att sammanföradessa register till ett centralt register underlättar man ytterligaremöjligheten att utnyttja registret på ett sätt som icke är önskvärt ur denenskildes synpunkt. Om man nu på grund av förbiseende gått en bit på vägen därintegritetsskyddet inte är tillfredsställande löst, finns det inte anledningatt man pä de grunderna skall gä vidare och hänvisa till alt man inte heller nuhar en tillfredsställande lösning av sekretesskyddet för de befintligadataregistren. I avvaktan pä utredningens förslag borde man därför kunnainföra tillfälliga bestämmelser som omöjliggjorde ett felaktigt utnyttjandeav Inrättande av ett centralt personregister, m. m. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. Efter det att framlagt sina förslag och dessa remissbehandlatskommer det att ta avsevärd tid innan sådan lagstiftning som möjliggör etttillfredsställande sekretesskydd för den enskilde hunnit träda i kraft. Del föreligger otvivelaktigt starka fördelar med ettcentralt personregister. Jag vill i detta sammanhang särskilt peka på denomständigheten att flera stora dataanvändare skulle kunna bygga uppegna personregister med hjälp bl, a, av länsstyrelsernas databanker. Detta voreen olycklig utveckling och bör därför förhindras med tillfälliga bestämmelser.Skulle man stoppa tillkomsten av ett centralt personregister ochdessutom inte hindra uppkomsten av privata databanker, i långa stycken ståendeutanför samhäUets kontroll, skulle detta leda till att vi fick en splittrad ochosäker bild på detta viktiga område, vilket vore en högst otillfredsställandeutveckling. Som min personliga uppfattning vill jag framhålla att jag ser storarisker för framtiden i detta. Därför hoppas jag att utvecklingen på det härområdet nu går in i sådana banor, att det material som kommer att framläggaoch som efter sedvanlig remissbehandling kommer atl ligga till grund förlagförslag skall få utgöra basen för upprättandet av en samhällskontrolleraddatabank, där den enskilde får en garanti för ett fullgott sekretesskydd sominte skall medföra olägenheter och där den personliga integriteten garanteras.Jag utgår därför från alt den planering och utveckling av register som bl. a.sker på den statliga sidan av och statskontoret kan fortgå ochatt OSK:s material med det snaraste framlägges. Enligt min uppfattning borde man kunna finna vägar där mankan tillvarata de ekonomiska och tekniska fördelar som är förknippade med envidare utveckling av ett centralt personregister som man skapartillfälliga bestämmelser gällande fram till den lid man fått slutgiltig lagfastställd .som garanterar tillfredsställande sekretessbestämmelser. Det är beklagligt att regeringen gått händelserna i förvägoch inte avvaktat lagstiftningen förrän man bundit sig för dyrbara kostnader.Det får inte vara så att regeringen ställer inför mer eller mindrefullbordat faktum, särskilt som del gäller en sådan för den enskilde så viktigfråga som ett fullgott sekretesskydd. De tidigare på länsstyrelserna infördadataregistren har alltid föregåtts av principbeslut av . Den gången av ärendet anser vi reservanter vara denriktiga och inte som att man går händelserna i förväg. Vi finner detsärskilt anmärkningsvärt att regeringen gått denna väg då den bör vara klartmedveten om att det saknas tillfredsställande regler för ettintegritetsskydd i vad det gäller de av staten ägda dataregistren. Det får intetas som intäkt att man nu på grund av de dispositioner som regeringen vidtagitfaller undan för att göra det ändå mer bekvämt för sig än attinsamla datauppgifter om den enskilde, där man inte har några som helstgarantier för att de utlämnade uppgifterna inle kommer att användas på ettsådant sätt att det uppslår skadeverkningar. De förluster som kan uppstå förstatsverket genom uteblivna rationaliseringsvinster plus kostnaderna för deförhyrda maskinerna får tas när ett sådantläge uppstått att valet står mellan atl tumma pä sekretesskyddet och attgarantera den enskildes integritet. Ansvaret för de förluster som kan uppståfår helt läggas på regeringen som handlagt denna fråga på sätt som skett. Då det kan dröja länge innan ett slutgiltigt lagförslagkan läggas fram i .sämsta fall kan det dröja är det beklagligt atthandläggningen av frågan om ett centralt dataregister kommit I sådan otakt ifråga om å ena sidan tillgång till det material som datorerna kantillhandahålla och å andra sidan den lag som måsle stiftas för att regleradetta materials användning. Det får aldrig uppstå någon tvekan när det gälleratt garantera den enskildes berättigade krav på sekretesskydd mot otillbörligtutnyttjande för syften som inle är förenliga med integriteten. Det borde gå att få fram tillfälliga bestämmelser, somgivetvis skall underställas prövning, där man dels hindrarutnyttjandet för inte önskvärda ändamål av redan nu befintliga datorer som detallmänna råder över, dels tar tillbörlig hänsyn lill arbetet medvidareutvecklingen av ett centralt personregister, Utskotlsmajoritetens utslag är inte tillfredsställandeäven om det skulle kunna ge en viss insyn och kontroll. Bestämmelserna måsteunderställas prövning för att man skall få de -garantier som fordrasför ett fullgott sekretesskydd och för att det material som datorernatillhandahåller inte skall kunna missbrukas utan tjäna det syfte som de avsettsför, dvs, vara ett serviceorgan för del allmänna och för näringslivetsberättigade behov. Reservanterna i skatteutskottet tillmäter denna frågasådan vikt att vi finner att Kungl. Maj:ts förslag bör avslås. Innan ställningtas till en utbyggnad av ett centralt personregister måste sekretess- ochintegritetsskyddet kunna garanteras. De förslag som kommer fram till kankomma all visa på möjligheter atl med betryggande garanti för sekretesskyddetutfärda tillämpningsföreskrifter som kan gälla tills slutgiltig lag träder ikraft. Den frågan skall dock först prövas av . Med det anförda yrkar jag bifall till denreservation som är fogad vid skatteutskottets betänkande. Inrättande av ett centralt personregister, m. m. i (m); Det är naturligtvis helt riktigt, som redansagts från denna talarstol, att datasystem kan vara till mycket stor nytta äveni den offentliga förvaltningen. Ett huvudvillkor måste dock vara att lagstiftningensintentioner uppfylls innan ett sådant system börjar användas.Offentlighetsprincipen i vår förvaltning är av utomordentligt stort värde, ochvi menar väl alla att den bör bevaras. Men det är naturligtvis också av mycketstor vikt att uppgifter om enskilda personer icke på ett obehörigt sättutnyttjas så att den personliga integriteten kränks. När man nu begär att fä inrätta ett personregister, CPR,tycker jag det är litet egendomligt att man inte kan invänta resultatet av deundersökningar som utförs av den tillsatta kommittén. Det är inte tillfreds- den 21 aprU 1972 Inrättande av ett centralt personregister, rn.