prot · FV0979 · 1972-12-31 00:00:00 — Sedan Lunds stad lagt ned väldiga belopp idistribulionsledningar enligt uppgift rör det sig om ca 40miljoner kronor - kräver koncessionsnämnden något brådstörtat att det förkraftvärmeprojektet bildade bolaget skall utreda möjligheterna att, som manuttrycker sig, radikalt minska svavelutsläppen och inkomma med förslag tillåtgärder. Delta koncessionsnämndens beslut har överklagats av bolaget, och ibesvärsskrivelsen till Konungen pekar bolaget bl. a. pä den väldigakostnadshöjning som skulle drabba hela projektet om del skulle visa sig atlkoncessionsnämnden med orden "radikala åtgärder" verkligen menaravsvavling av rökgaserna. Någon säker metod att åstadkomma en sådan rening avrökgaserna i en fullskaleanläggning som det här gäller - lär såvitt jagförstår inte vara känd, men bolaget har ändå ansett sig kunna uppskattamerkostnaderna till 20 å . Blir merkostnaden så stor skulleanläggningens totala pris hamna en bra bit över 200-miljorersstrecket. Man kanlugnt konstatera alt förutsättningarna, både de tekniska och de ekonomiska, harändrats sedan samarbelsavlalel ingicks, varför Lunds stad kanske i och för sigskuUe kunna häva det för sin del. Maj:t har begärt alt hälsovårdsnämnden skallyttra sig över bolagets besvär. Jag måste tillstå all jag såsom kommunalmanbefann mig i en brydsam situation då ärendet upptogs till behandling i . Som dess ordförande har jag visserligen att främst granskaproblemet ur miljövårdssynpunkl, men det är inte möjligt att hell bortse frånden ekonomiska sidan av saken. En oförutsedd utgift på 40 mUjoner är enallvariig belastning för en stad av Lunds storlek. Med hänsyn till de många allvariiga och till stor deloförutsebara effekterna av den fortgående försurningen av luften ochnederbörden ansåg vi dock en minskning av det totala utsläppet avsvaveldioxider så angelägen all vi enhälligt avstyrkte bifall till bolagelsbesvär. Beslutet fattades mot bakgrund att det är en hälsovårdsnämndsskyldighet atl främst fästa avseende vid miljövårdssynpunkterna. att, enligt vår mening, en avsvavling av rökgaserna finge Nr 79betraktas som en något exklusiv åtgärd, eftersom det trots allt rör sig om den marginella vinster men mycket höga kostnader. Vi utgick också frånatt jg jj 1972 de kravsom slulgiltigt kommer alt ställas skall hålla sig inom de gränser-------- - somenligt 24 § miljöskyddslagen skäligen kan anses tekniskt möjliga och " ' ' Men, herr talman, vad betyder det? Vad är rimligt? Denfrågan kan kanske vara svårbesvarad. Under alla förhållanden torde man kunna förutskickaatt man, om man installerar en anläggning för avgasrening, får storamängder av avfallsprodukter - slam och dylikt som skapar nyamiljövårdsproblem. Den naturliga frågan blir då om det verkligen bör ankomma påetl enskilt företag atl lösa också de problemen eller om det blir ensamhällets, dvs. statens, angelägenhet. Motionärerna, som i och för sig är utei ett angeläget ärende, tycks mig ha tagit en smula legärl pä de ekonomiskaaspekterna. Till utskottet och även miljöministern, omhan är intresserad av att i detta skede yttra sig - vill jag rikta frågan omman rent principiellt har förståelse för den synpunkten att sådana extraordinärakostnader jag ber att få stryka under ordet extraordinära som är aktuella idet exempel som jag anfört knappast kan bäras av ett enskilt förelag, del måvara privat eller kommunalt, och inte heller rimligen kan övervältras påenergikonsumenterna i en enda kommun. Då regeringen träffat avtal omkommunal återhållsamhet med kommunförbundens styrelser, måste rimligen,åtminstone från den kommunala parlen, hänsyn ha tagits lill fall sådana som detjag relaterat. Följaktligen kan det väl förutsättas att staten går inekonomiskt i Lundafallet och därmed jämförliga projekt, men jag vore tacksamför en låt mig uttrycka mig så principiell bekräftelse från regeringeneller utskottet. i Skegrie (c): Beträffande den fråga som skulle jag vilja ge del rådet att han riktar den i form av en enkelfråga eller interpellation till den det vederbör i regeringen. Vi i utskottethar inte befogenhet att utlästa oss för någonting i den riktningen. Jag troremellertid att Lunds stad i stort sett inte förlorar på att ha landstingetsalla institutioner liggande just i . Enligt det nedtrappningsschema som hargjort upp och som bör gälla framöver kommer Lunds stad under alla förhållandenfr. o. m. den icke att få lov alt bränna eldningsolja med mer änI procents svavelhalt. känner jag inte alls till detta fall i och vetinte hur långt del har avancerat, men det är etl faktum att det är avsevärtmycket bUligare att rena oljan från svavel än att sätta in rökgasaggregat.Huruvida man har kommit så långt i att man inte kan gå över till renareolja känner jag inte lill. Rökgasrening förekommer redan nu vid många industrier ochstora företag. Jag skulle tro att den proposition som vi har behandlat här i om bidrag till industrin för miljövårdande åtgärder också omfattar för industrins vidkommande installation av rökgasrenings- aggregal. Huruvida dessa bidragsmöjligheter sträcker sig längre vågar jag 131 inte säga,men sannolikt är atl de inte sträcker sig till kommunerna. Om anserdetta vara ett fel, finns ju tillfälle att gå till regeringen och begära ensådan utvidgning av bidragsmöjligheterna. I vad sedan gäller inlägg om luftföroreningarnaså har väl varken eller något privilegium på envänligare och längre gående inställning till åtgärder mot luftföroreningar änvad vi andra har. Vi är väl allesammans överens om alt de luftföroreningar somkommer framför allt från bilavgaserna är ett mycket allvarligt problem. Del börvi reducera så myckel vi kan och så snart vi kan. Utskottet sade för övrigt redan vid fjolårets behandlingav frågan att sådana luftföroreningar måste förebyggas så långt det är teknisktmöjligt och ekonomiskt rimligt. Därför fann utskottet det angeläget atteffektiva åtgärder för att komma till rätta med detta skulle vidtagas utanonödig tidsutdräkt. Del är ju elt mycket positivt uttalande från ulskottsmajoriteten,som var densamma som den är . Del är riktigt att detta problem är betydligt större itätorterna än i mindre orter. Det är alldeles självklart. Men därmed är intesagt alt detta problem är borta från de mindre tätorternas synpunkt. Utskottethar också sagt alt man bör beakta del vid bebyggelseplaneringen.Därför tillkommer det de kommunala myndigheterna att vid planering och byggandese till alt man verkligen bygger så alt man inte får de här problemen. Detsammagäller trafikplaneringen inom tätorterna, där det också lär vara en uppgift förkommunen att vidta åtgärder. Utskottet har hänvisat till dessa problem och sagt att densittande trafikbullerutredningen också kommer att ta upp dem. 1 detta fallråder det allLså inga delade meningar om atl vi så snabbi som möjligt skallsöka lösa de tekniska och ekonomiska frägor som anmäler sig. Vi har i vårt land också redan vidtagit åtgärder för attbegränsa och försöka att åtminstone i stort sett eliminera dessaolägenheter. Det ligger redan nu i Kungl. ett utredningsförslagom att vi på bilar av modell bör ställa samma krav som man ställer iUSA för bilar av modell. För bilar av modell och senare skallvi ställa samma krav som man ställer i på bilar av 1975 och 1976 årsmodeller. Alltså är vi bara efter . Så här långt gåendekrav har inget annat land i vågat sig på atl ställa. Vi är främst i detfallet. Som vi hörde kräver reservanten nu att vi skall följa deamerikanska bestämmelserna. Men redan de skärpningar som vi har beslutat ossför kommer att betyda väsentligt fördyrade kostnader för bilismen. Det betyderbåde dyrare bilar och dyrare drift. Del förslag jag nämnde, som ligger i Kungl. Maj:tskansli, har från svensk sida framförts i den europeiska organisationen på dettaområde, ECE, men tyvärr rönte förslaget i den församlingen elt mycket starktmotstånd. Det var framför allt de bilexporterande länderna som satte sigbestämt emot de skärpningar vi ville införa. Så har det varit i också. Viläste , vilket också påpekade, atl mandär har skärpt kraven så att alla de stora bilbolagen bestämt reagerat och sagtatl de inle har några möjligheter all följa förslaget. har hotatmed atl inskränka eller lägga ner driften eller atl avsevärt höja Nr 79 P"""3- den Det äralltså lätt att säga att kampen skall intensifieras, men det finns i j 1977 ocksåandra frågor som anmäler sig. Det är lätt att fästa ett sådant---------- önskemålpå papperet, men det är värre att omsätta det i praktiken. Som jag sade har redan de lägre normer vi har försöktinföra rönt oreningar starkt motstånd, och man har hotat med handelspolitiskaåtgärder. Om vi här i blir ensamma om de skärpningar som vi har tänktoss får vi räkna med att det kan bli en viss begränsning av konkurrensen ibilbranschen, och det betyder naturligtvis att svenska bilfabrikanter får ettövertag. Skulle vi följa de amerikanska normerna, blir väl konkurrensen ännumindre. Jag håller med om att vi bör sättaambitionerna så högt som praktiska och tekniska förhållanden medger. Det ärockså detta vi säger, men som jag påpekade är det föga realistiskt att stäUaupp mål som vi sannolikt inte kan nå upp lill. Vi bör fortsätta med våra försök att påverka andra länderatt skärpa bestämmelserna på samma sätt som vi gör, men som jag sade är detinte lält atl påverka dem, eftersom de länderna har sin export huvudsakligeninom . Deras export till är relativt liten, och därför vill de integå med på skärpta bestämmelser. Också i vad gäller de andra föroreningarna i bilavgaserna,nämligen blyföroreningarna, är vi på väg mot bättre förhållanden. Jag tar uppdella därför atl del i den motion som har väckts från folkpartihåll föreslåsalt vi fr. o. m. skall sänka högsta tillåtna halten av bly från 0,7lill per liler. I den bensin som säljs i Svefige är blyhallen0,5, men giftnämnden och har begärt att vi skall gå ned ändatill 0,15. lär det inte vara nägon större svårighet all framställahelt blyfri bensin. Den blir något dyrare, men värre är all enligt vadexperterna säger de bilmotorer vi nu har icke kan drivas på blyfri bensin.Någon remissinstans uttalade att det helt enkelt inte finns en enda bili som skulle kunna drivas pä bly fri bensin. Del beror på all man harökat kraven på hög kompression i motorerna för alt bilarna skall kunna gåsnabbare. Också här kommer lidsfaktorn in, och dessutom kommerkoslnads-faklorn in, men vi bör naturligtvis inrikta oss pä att gå vidare såsnabbi som del är tekniskt, ekonomiskt och praktiskt möjligt. Det är på dennapunkl inte heller, i varje fall i princip, några delade meningar mellanutskottsniajorilet och reservanter. Sedan är det väl mycket svårt att säga vilket som ärsvårast i miljöförstöringsavseende: koloxiden eller blyföroreningarna. Självfallet är koloxiden och kolvätena elt större problem i tätorterna än på lands bygden, men när det gäller blyföroreningarna är nog landsbygden i stort sett lika illa ule som tätorterna. Man har nämligen undersökt vegeta tionen längs livligt trafikerade motorvägar, och där har man på ganska långl avstånd från körbanan funnit mycket höga blyhaller i växtligheten. Dessa blyföroreningar är så mycket allvariigare som de inte nedbryles, vilket gör alt problemet är mycket stort. Nr 79 Jag vill sammanfattningsvis säga att det i princip inte råder några Tisdagenden delade meningar mellanreservanterna och utskottsmajoriteten. 16 mai1972 '"' större miljövänner inom den ena gruppen än inom den andra. -------------------- Skillnaden är bara den alt utskottsmajoriteten även har tagit hänsyn till :>Kyaa oi jijor- andra ofrånkomliga faktorer som anmäler sig i della sammanhangän de oreninga miljömässiga, och de är, som jagnämnt, av ekonomisk och praktisk art. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Jag har full förståelse för iSkegfie påpekande att utskottet saknar möjlighet att göra några utfästelser ianslagsfrågan. Jag vände mig för övrigt även till jordbruksministern, och jagefterlyste närmast etl principiellt uttalande om ett statligt stöd ål kommunersom under hand åläggs extraordinära kostnader. Då i Skegrie hänvisade till den avgasrening somredan praktiserats vid vissa industriella anläggningar, ber jag upplysningsvisatt få nämna att det vid den hearing som koncessionsnämnden anordnade i såsent som konstaterades att "varken i eller i ,där försök pågår med denna metod, finns såvitt bekant någon fullskaleanläggningi drift för ett oljeeldat kraftverk". Till sisl, herr talman, vill jag säga att jag med detallra största nöje vill bekräfta atl Lunds stad gläder sig åt de landstingetsaktiviteter inom dess gränser so:m i Skegrie antydde. Det är alldeles riktigt som utskottelsordförande i Skegrie säger, att vi allesammans är överens om attluftföroreningarna är ett allvarligt problem som måste förebyggas. Men sedanär det slut med vår enighet. är nämligen icke överens med herrHansson i Skegrie när han säger att det inte är möjligt att gå längre änman nu har gjort. Vi anser att det är både tekniskt och ekonomiskt rimligt ochmöjligt att nu gå betydligt längre. Vi anser att det finns ett sådantfaktaunderlag att vi kan satsa betydligt hårdare på utveckling av nyabilmotorer, nämligen el- och hybridmotorer. Vi anser att det är rimligt ochekonomiskt möjligt att införa skärpta normer för avgasrening och att redan nusatsa på en bättre trafikplanering utan alt invänta olika utredningar. Vi är alliså inte överens om den takt som man nu håller iarbetet på att bekämpa luftgifterna. Vi vill ha en hårdare takt i detta arbete. Ingen tror väl att regeringen i , det land som harvärldens mest avancerade och utvecklade bilindustri, har tagit det här beslutet utan ett ordentligt faktaunderlag. De bilexporterande länderna har satt sig emot kraven och sagt atl de är orealistiska. Ja självklart, men det är inte så. Kan man genomföra kraven i , är det också möjligt att genomföra dem i och . Vi skall komma ihåg alt en stor del av den amerikanska bilindustrin , har fabriker i , och för dessa företags del är det ingen konst att föra över de 134 system som de måste få fram i USA.Vidare är framför allt den japanska bilindustrin och i växande grad den tyska bilindustrin men även den Nr 79 svenskaoch i viss mån den engelska oerhört ekonomiskt beroende av den Företagen har inget val. De måsle ha fram utrustningar jg - igj2 somuppfyller de nya avgasnormerna till dess alt bestämmelserna träder i----- - När vi kan exportera bilar till som uppfyller normerna, y "'' luftfor- varför kan vi då inte tillverka likadana bilar för användning i ? i Skegrie (c): När är så absolut säker på attdet är praktiskt och tekniskt möjligt för oss att följa de amerikanska bestämmelserna,då är del ju märkligt att inte de statliga verk som har hand om naturvård ochmiljövård här har kommit på idén och att vi ligger ett hell år efter , tymer än elt år är det ju inte. Jag vUl stryka under igen all hur önskvärt det änär med de här stränga åtgärderna så kan man ju inte ställa orealistiska krav,utan man får marschera fram efter hand som det blir praktiskt och teknisktmöjligt. Del pågår för övrigt i värt land forskning också om nya effektivarebilmotorer, avsedda alt drivas med ett annal bränsle än det vi har . När i Skegrie säger att vi baraligger ett är efter men alt del av tekniska och ekonomiska skälär omöjligt för oss att ta igen detta enda är, då finns det en lucka i logiken.Just på grund av alt vi bara är efter finns det möjligheter att ta införsprånget. Och del är inte bara så atl vi ligger efter just , utanden här eftersläpningen kommer vi atl ha som vi tillåter atl bilarproduceras med det gamla reningssyslemet. i Skegrie (c): Jag vill minnas att jag har sett en uppgiftnågonstans om all vi till 70 å importerar de bilar vi använder här ilandet. Varifrån vill la dem, om de europeiska länderna vägraratt följa våra bestämmelser? Då måste vi lämna dispens åt bilar från dessaländer för att över huvud taget kunna ta in dem. Kan det vara riktigt all göraså? Överläggningen var härmed slutad. Utskottels hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av och , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: 135 En organisation för tillsyn av oljecisterner Den som vill att kammaren bifaller jordbmksutskottets hemställan i betänkandetnr 27 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av och herr Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: §16 för tillsyn av oljecisterner Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 28 i anledning av motion om en organisation för tillsyn avoljecisterner. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:368 av m. fl. (fp) vari hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde att en utredni:ng tillsattes för alt lämnaförslag till organisation av övervakning av oljecisterner av i motionen angivetslag. Utskottet hemställde att riksdagenlämnade motionen 1972:368 ulan åtgärd. Reservafion hade avgivits av fruAnér (fp) och (), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:368 hos Kungl.Maj:l begärde att en utredning tUlsattes för att lämna förslag tillorganisation av övervakning av oljecisterner av i motionen angivet slag. Detta betänkande av jordbruksutskottet gälleren motion av m. fl., och den handlar om en snabbutredning sornskulle lägga fram ett förslag till en organisation för att övervakaoljecisternerna här i landet på ungefär motsvarande sätt som bilbesiktningenkontrollerar bilarna. Vi motionerade om detta också. Utskottet vUle dåinle tillstyrka denna motion, detta med hänvisning lill att man i stället villeha en tidsgräns inom vilken alla undefiordiska oljecisterner skulle vara bortautom de som i det läget skulle vara försedda med betongtråg med vattentätbotlen. skulle besiktningarna ske med kortare lidsintervaller änhiltills. Vi i reserverade oss den gången och upprepar denna reservation. Vi anser nämligen att även om den eventuella tätarebesiktningen och det eventuella totalförbudet efter förslagsvis 1980 skulle bliav, löser det ändå inte problemet med vem som skall ulföra besiktningenoch med vilken kompetens. Utskottets majoritet skriver alt ärendet ärunder prövning i . Vad som verkligen sker är att kommerskollegiumhäller på med en uppföljning av effekterna av de nya bestämmelserna, som träddei kraft , och departementet säger sig på förfrågan vilja avvaktakommerskollegii erfarenheter. Det torde betyda alt man där inte kommer att göranågonting, såvida inte kommerskoUegium tar något initiativ. hari vafie fall ingenting gjorts åt del förslag som utskottels majoritet lade frami fjol. Ingenting har alltså hänt som gjort del sannolikt atl vikommer att få bort de undefiordiska cisternerna. harbyggnadsnämnderna lika svårt all få tag i verkligt kvalificerad personal somkan ulöva den nödvändiga kontrollen, och fortfarande finns ingen ordentligundervisning för sådan personal. Och ingen har egentligen någon anledning attundergå sådan utbildning, eftersom ingen myndighet kan ställa några särskildakrav på dem som åtar sig att kontrollera cisternerna. av den art som vi motionärer och reservanter vill hautredning om skulle gå in på bl. a. just frågorna om utbUdning ochauktorisation av kontrollanterna liksom om olika skydds- och varningsåtgärdersom skulle kunna ge reella garantier mot oljeläckage. Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservationerav och mig. En organisation för tillsyn av oljecisterner HerrHANSSON i Skegrie (c): behandlade vi liknande motionersom de som föreligger , och då intog utskottet en skärpt hållning tillkontrollen av framför allt de undefiordiska oljetankarna. Det kan rent avifrågasättas om inte utskottets krav på effektiva åtgärder är strängare änreservanternas. Reservanterna har egentligen bara begärt att dessa cisternerskall besiktigas av en speciell besiktningsorganisation i stil medbilbesiktningen men har tydligen ingenting emot att vi fortsätter att gräva nedoljetankar på samma sätt som . Utskottet däremot ansåg att det börsättas en tidsgräns efter vilken inga oljelankar får finnas underjord medmindre än alt de ligger i cemenltråg med vattentät botten och är möjliga attbesiktiga. Till detta krav har, såvitt jag förstår, reservanterna inte anslutitsig. De krav som vi framställde prövas i departementet. inte alt de kommer att leda till någonting; man kan lika gärna tro attde kommer att ge praktiska resullat. Del är de här verkligtfarliga oljetankarna, som man en gång grävde ned och bara kastade jord över,som bör bort. Vi har , sägs det, ungefär 125 000undefiordiska oljetankar. Men som väl är minskar de i antal. Altsamtidigt som antalet verkligt farliga oljetankar minskar åriigen skapa ensärskild besiktningsorganisalion är väl ändå inte särskilt välbetänkt. Ettsådant speciellt organ det skulle likna bilbesiktningen är kanske färdigtatt tas i bruk när de flesta av dessa farliga oljetankar redan är borta. är besiktningen av de här oljelankarna inte alls dentekniskt svåra uppgifl som reservanterna kanske inbUlar sig utan en ganska enkel 5* protokoll 1972. En organisation för tillsyn av oljecisterner historia,i vafie fall enligt den erfarenhet jag har. Det finns ju dylika oljetankar påvart och vartannat jordbruk , och det är mycket enkelt och snabbt gjortatt innan man fyller en sådan tank som blivit tom meddela sig med sinförsäljare, i mitt fall lokalföreningen. Det dröjer någon dag, och så har manen expert där som undersöker tanken, och han fyller den inte om han märker attden har någon svaghet. Det behövs inle alls någon speciell teknisk organisationför det här. finns det ju allaredan ganska många tekniker på det härområdet. Alla oljebolagens tankar undersöks systematiskt av särskUl utbildadpersonal. Det sades av att man där håller på all utbildafolk som skall kunna la hand om de här uppgifterna. krävs besiktning vartfemte år, och det går bra. Vi har personal som klarar en besiktning vart femteår. har vi begärt att dessa besiktningsintervaller skall successivt minskas,och jag skuUe tro att efterhand som utbildning sker av fler tekniker kommerdetta att kunna ordnas av kommunerna själva utan att man behöver blanda inspeciella organisationer. 1 vafie fall ansåg att denhär verksamheten lämpligen kan ombesöfias av byggnadsnämnderna i kommunerna,och del menar utskottet också. Utskottet krävde , och det kravet står givetvis kvari år, att man icke skall få lov att gräva ner tankar under mark med mindre änatt de ligger i ett tätt betongtråg. Om detta genomförs är det en ganska enkelsak för den som äger oljetanken att själv hålla den under uppsikt, och om hanmärker att den böfiar läcka är det snabbt gjort att vidta åtgärder så att någonskada inle behöver uppkomma. Vi bör enligt utskottets mening inle tillskapaspecialorgan i onödan, och jag menar att det skulle vara i onödan att inrättaetl speciellt verk just för den här uppgiften, som kommunerna säkert bådesmidigare och framför allt billigare kan utföra med del folk som står ochkommer att stå till förfogande. Jag ber med detta atl få yrka bifall tillutskottels hemställan. Del är säkertbilligare att använda personal som inte är tillräckligt kvalificerad ochutbildad. i Skegrie och jag har alltså olika åsikter om hur passmycket expertis som behövs för att kontrollera tankarna innan någon olycka harhänt, och det är av den anledningen vi yrkar på utredning och en organisationsom skall se lill, att denna utbildning verkligen finns. Det är inte så enkeltsom det låter att kontrollera en tank inifrån. De säkra och goda och ofarligatankarna har vi som sagt inte, och det finns inga tecken på atl vi kommer attfå dem. Man får inte i det här sammanhanget låta det bästa bli det godasfiende. HerrHANSSON i Skegrie (c): Jag känner ju inte lill vilken praktiskerfarenhet har av kontroll av sådana här oljetankar.