prot · FV09136 · 1972-12-31 00:00:00 — practicesof his religion--- and to produce or if necessary import the objeets, foods---- freedom to make pilgrimages and other holy journeysin connection with his religion or belief whether inside or outside hiscountry". I och för sig torde alla dessa kriterier kunna accepterasfrån svensk utgångspunkt. Problemet är att de av vissa stater uppfattas mindresom kriterier på religionsfrihet än sora uttryck för kritik av derassamhäUssy-stera. Ett tredje problemområde har gällt frågan om huruvidaantisemitism bör inkluderas i en deklaration och konvention av detta slag. FrånIsraels sida har man argumenterat för att antiseraitisra skulle ses som självaurtypen för religiös ofördragsamhet, precis som apartheid är prototypen förofördragsamhet på rasområdet. Det måste dock vara önskvärt att man inte låterbehandhngen av detta ärende bh beroende av möjligheterna tiU en lösning avMellersta . Ett fjärde problemområde som har ett bestämt intresse ivärt land gäller frågan om huruvida statsreligion och statskyrkaär förenliga med en tillämpad religionsfrihet. I ett utkast tUl konventionenfanns förbehållet jag beklagar att jag inte har de svenska översättningarnaav de här texterna att "neither the estabhshment of a religion nor therecognition of a religion or belief by a state nor the separation of churchfrom state shall by itself be considered religions intolerance ordiscrimination on the ground of religion or belief". Gentemot detta harman hävdat, särskUt från sida, att "in order to ensure fullfreedora of conscience, the church shaU be separated from the state and theschool from the church". Och därmed, herr utrikesminister, är jag framme vid enbestämd synpunkt på den fortsatta behandlingen av detta ärende. Man har i denaktuella statkyrka-debatten i vårt land hävdat att den inte på något sätt haratt göra med frågan om religionsfriheten och dess tillämpning. Ang. aktualisering av religionsfriheten i internationellasammanhang Ang. aktualisering av religionsfriheten i internationellasammanhang min delhar jag aldrig kunnat förstå det resonemanget. Hur skall man från svensk sidakunna rikta kritik mot att man i vissa stater inför t. ex. islam somstatsreligion eller med utgångspunkt i islam diskriminerar andra religioner ochtrosuppfattningar, om vi i fortsätter att hålla oss med en av statensanktionerad religion och till staten knuten kyrka? Det är inte bara hänsynentill ett alltmera pluralistiskt samhälle och den växande gruppen av invandraresom gör att har anledning att på nytt studera frågan omreligionsfrihetens tUlämpning i vårt eget land. Våra egna möjligheter att medframgång hävda vikten av att detta ämne prioriteras i FN reduceras allvarligt,om vi inte parallellt med sådana krav försöker dra slutsatser för vårt eget landsvidkommande av vad religionsfrihet innebär . Frågan om de framtida relationerna raellan staten ochtrossamfunden i vårt land är förvisso inte bara en angelägenhet för osssvenskar - det är en fråga sora på sitt sätt kan ha konsekvenser för mångaandra stater som kämpar med liknande problem och för behandlingen av frågan omreligionsfrihetens tUlämpning och frågan om religiös ofördragsamhet iintemationeUa sammanhang. Det är därför det är vUctigt att vi inte ifortsättningen driver detta ärende enbart med utgångspunkt i den i och för sigberättigade kritik vi kan rUcta raot andra stater, utan att vi gör det ocksådärför att vi vill dra konsekvenserna av att vi i vårt eget land måste tillämpaen mera strUct religionsfrihet än vi har gjort. Det har som bekant alltid varitlättare att bekänna andras synder än sina egna! Om vi vUl främja den fortsattabehandlingen av detta ärende och fortsatta svenska initiativ i FN, bör vi setill att tyngden i vår argumentering förstärks genom praktisk handling när detgäller reformer på statkyrkaområdet i . ställde ett par kompletterandefrågor till mig. Jag kan kanske enklast besvara dem med att påpeka att svaretpå tilläggsfrågor redan ligger i det allmänna svar som jag gavinledningsvis. Låt mig beträffande det pågående FN-arbetet omkonventionen mot reUgiös ofördragsamhet bara säga följande. Nästa steg i processen är att rnedlemsregeringarnassynpunkter på konventionsutkastet skall inhäratas. Detta är innebörden i detresolutionsförslag som har antagits av utskottet. Det är i och för sig enteknik som vi har använt i andra sammanhang - som också välkänner till gäller det t. ex. våra försök att aktualisera de synpunkter somfinns i napalmrapporten. Det betyder att vi dels som svensk regering, dels sommedlem av får tillfälle att ge våra egna nationellasynpunkter på konventionsutkastet. Vi kommer också successive att få del avandra medlemsregeringars synpunkter. Det är mot bakgrunden av dessainformationer som vi får bestämma i vilken omfattning och i vilken grad vibedömer det som praktiskt att driva frågan vidare och ta kontakter med andra medlemsregeringar.Det är en naturlig teknik för oss att göra så i dessa och liknande frågor.Detta betyder att jag kan svara ja på frågor. tog sedan upp en större principiell fråga,nämhgen sambandet mellan internationellt uppträdande och den politUc och desynpunkter som vi tillämpar i vår egen nationella miljö. Det är självklart atttrovärdigheten i det internationella uppträdandet ställer bestämda krav påuppträdandet inom våra gränser såväl i denna fråga som i många andra frågor. Jag skall inte av den senare delen av låta mig lockas in i en diskussion om stat-kyrka-betänkandet utan baraunderstryka det helt självklara i att de ställningstaganden, sora så småningomkommer att materiaUseras i denna fråga, kommer - därom kan varaUka övertygad som jag - att vara helt förenliga med ett fortsatt aktivtuppträdande i internationella sammanhang för religionsfrihetens skydd. Jag tackar för de kompletterande synpunkternafrån utrikesministern. Det jag slutade med var raera en personlig deklarationän ett försök att locka utrikesministern in på statkyrka-problematiken. Mankan möjligen säga att jag har förvånats över den inkonsekvens som så mångasvenska debattörer visar när de - med rätta - är indignerade över hur illareligionsfriheten tiUämpas i många andra stater men glömmer bort attdet faktiskt finns åtskilligt att göra på detta område även i vårt eget land. Överläggningen var härmed slutad. Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. åsiktsregistrering, m. m. Herr statsrådet erhöll ordetför att i ett sammanhang besvara dels (vpk) den 18 januariframställda interpeUation, nr 26, dels i (vpk) den 17oktober framställda interpellation, nr 163, och dels () den21 november framställda interpeUation, nr 226, samtliga tiU herrjustitieministern, och anförde; har frågat justitieministerndels när regeringen koramer att ta initiativ till att säkerhetspolisenspohtiska åsiktsregister under betryggande allsidig kontroU definitivt förintas,dels om regeringen kommer att lägga fram förslag om skärpt övervakning avmyndigheters efterlevnad av givna författningar. har frågat justitieministern vilka skälsom har föranlett den inskränkning i säkerhetspolisens möjligheter tillpersonalkontroll som de nya tillämpningsföreskrifterna tillpersonalkontrollkungörelsen synes innebära. i har frågat justitieministern dels omstatsrådet anser att de förebyggande åtgärderna gentemot Ustasjagruppernas verksamhetföre flygkapningen har varit tiUfredsstäUande, dels om det har varitregeringens avsikt att även andra bland utländska medborgare verksammagrupperingar än Ustasja nu skall göras tUl föremål för granskning och i så fallvilka, dels vilka konkreta åtgärder som fr. o. m. Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m, m. nu kommeratt vidtas för att förebygga vidare Ulegal aktivitet från Ustasjagmpperna, InterpeUationerna har överlämnats till mig för besvarande.Jag hemställer att få besvara dem i ett sararaanhang. I vårt land finns organisationer och grupper som bedriverpolitisk verksamhet som innebär att våld, hot eller tvång utnyttjas eller kankomma att utnyttjas som medel för att uppnå politiska syften. Dessaorganisationer och grupper har olika pohtiska mål och skiftande sammansättning.Bland dem befinner sig de terroristgrupper som benämnerUstasjagrupperna men också andra gmpper som kan befaras här i riket begåpohtiska våldshandlingar. Vi har också organisationer som i antaget programhar angett att organisationen skall verka för att omvandla det svenska samhäUetmed våld. De nu angivna organisationerna bevakas av poUsenssäkerhetstjänst. En omfattande spaningsverksamhet bedrivs för att hindra ochuppdaga brott mot rikets säkerhet. Med hänsyn till verksamhetens speciellakaraktär är det inte möjligt att här närmare beskriva hur spaningsverksamhetenbedrivs. Som ett medel för den särskilda polisverksamheten för atthindra och uppdaga brott mot rikets säkerhet m. m. förs polisregister vidsäkerhetsavdelningen inom . Alla uppgifter som behövs förden särskilda polisverksamheten får antecknas i registret. Bestämmelser häromär intagna i 2 § personalkontrollkungörelsen. Med anledning av den debatt som hade förts om den s. k.åsiktsregistreringen beslöt regeringen är 1969 att anteckning i registret intefår göras enbart av det skälet att någon genom tillhörighet till organisationeller på annat sätt gett uttryck för politisk uppfattning. Bestämmelsen träddei kraft . föreskrev regeringen att uppgift somfanns i registret när de ändrade bestämmelserna trädde i kraft inte fick lämnasut om den var av sådan beskaffenhet att den enligt kungörelsen inte skulle fåantecknas i registret och att sådan uppgift skulle avföras ur registret såsnart det kunde ske. I samband med omläggning av registret till automatiskdatabehandling har sädana uppgifter som beslut inte längre fårföras in i registret avförts ur detta. Detta arbete var avslutat på sommaren1971. Vid gallringen fördes förstöringsrapporter upptagande registerbeteckningm. gällande det utgaUrade raaterialet. Rapporterna är daterade ochsignerade av vederbörande polisman. Beträffande diarieförda ärenden som harutgallrats har anteckning om makuleringen gjorts i diariet. JO har tagit del avförstöringsrapporter och diarieanteckningar. Han uppger att det utgallradematerialet har förstörts i destmktör eller bränts. Genora gallringen har raerän hälften av det antal poster som fanns i registret vidpersonalkontrollkungörelsens ikraftträdande bortgallrats. Såvitt jag kan bedömahar sålunda gallringen i registret skett under betryggande former och kontroll. Regeringen har vidare funnit det angeläget att tillsesåväl att spaningsverksamheten underlättas genom att erforderligaregisteranteckningar görs när det gäller personer som kan befaras bedrivapolitisk omstörtningsverksamhet som att en effektiv personalkontroll kan göras beträffandepersoner sora innehar eller skall rillträda tjänster som är av betydelse förrikets säkerhet. Men det är också angeläget att säkerhetstjänstens spanings-och registreringsverksamhet begränsas till sådana personer som verkligen hargett anledning till misstanke att de kan vara beredda att delta iomstörtningsverksamhet. Det är mot bakgrunden härav som regeringen den 22september 1972 har meddelat ändrade bestämmelser om säkerhetstjänstenspoUsregister och personalkontrollen. I anslutning härtill har regeringen i brev tillrikspolisstyrelsen gett vissa direktiv för kontroll- ochregistreringsverksamheten. Jag citerar ur brevet: "I vårt land finns organisationer och grupper sorabedriver politisk verksamhet sora innebär att våld, hot eller tvång utnyttjaseller kan komma att utnyttjas som medel för att uppnå de poUtiska syftena. Vissa organisationer har i antaget program angivit attorganisationen skall verka för att omvandla samhället med våld. En stor del avsådana organisationers medlemmar kan emeUertid antas aldrig komma att raedverkatill att vad som sålunda uttalats i programmet förverkligas. Enbarttillhörighet till sådan organisation skall därför inte utgöra skäl att antecknanågon i säkerhetsavdelningens poUsregister. Anteckning får dock ske, om någonmedlem i eller sympatisör med sådan organisarion genom sina åtgärder har givitanledning till misstanke att han kan vara beredd att deltaga i verksamhet sominnebär fara för rikets säkerhet eUer som syftar till och är ägnad att med våldförändra det demokratiska statsskicket eller påverka rikets stäUning somoberoende stat. Vidare finns organisationer och grupper som kan befarashär i riket eller i andra stater bedriva eller ha bedrivit pohtiskomstörtningsverksamhet vari ingår utnyttjande av våld, hot eller tvång sommedel. Uppgift om medlem i eller symparisör med sådan organisarion eller gruppskall antecknas i säkerhetsavdelningens polisregister. Ytterligare föreskrifter angående tillämpningen av 2 §personalkontrollkungörelsen meddelas av Kungl. Maj:t efter förslag avrikspoUsstyrelsen. Om vid den särskilda poUsverksamheten framkommer omständighetersom kan föranleda ändring av de föreskrifter som Kungl. Maj:t har meddelatskall avge förslag till sådana ändringar." Bestämmelserna i personalkontrollkungörelsen omförutsättningarna för utlämnande av uppgifter ur registret har ändrats så attde stämmer överens med föreskrifterna om registrering. Genom de nya föreskrifterna klargörs regeringensuppfattning att säkerhetstjänstens spaningsverksarahet och registrering skallinriktas pä personer som verkUgen kan befaras bedriva politiskomstörtningsverksamhet. Det gäller inte bara medlemmar i och sympatisörer medutländska terroristorganisationer som Ustasjagrupperna och andra Uknande organisationerutan också medlemmar i svenska extreraistorganisationer. Det bör framhållas,att medlemmar i och symparisörer med svenska extre-mistorganisationerfortfarande kommer att övervakas av säkerhetstjänsten och även underkastaspersonalkontroll, nämligen om vederbörande genom sina åtgärder har gettanledning till misstanke att han kan vara beredd att delta i verksamhet av detslag som anges i brevet till rikspoUsstyrelsen. För registrering krävs intenågon misstanke om brott av vare sig det ena eller andra slaget. Det väsentligaär ora vederbörande Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. Ang.SÄPO:s åsiktsregistrering, m. m. genom sinaåtgärder har gett anledning tiU misstanke att han kan vara beredd att nueller delta i verksarahet av angett slag. Vilka åtgärder somavses kommer att anges i de föreskrifter som regeringen avser att meddela.Dessa föreskrifter liksom de föreskrifter som anger vilka organisationer ochgrupper som säkerhetstjänstens spaningsverksamhet skall inriktas på måste mednödvändighet vara hemUga. Av vad jag nu har sagt framgår att de nyatillämpningsföreskrifterna varken försämrar säkerhetstjänstens möjligheter attbedriva en effektiv spaningsverksamhet eller minskar möjligheterna tiUpersonalkontroll. I stället kommer säkerhetstjänstens resurser att bättrekoncentreras på bevakning av sådana organisationer, gmpper och enskilda somutgör en fara för vårt demokratiska styrelseskick. Som ett led i dessa strävanden arbetar vi också på enomorganisation av säkerhetstjänsten. har lagt fram förslaghärom. Regeringen ämnar att ge avtalsverket erforderligt förhandlingsuppdrag.Omorganisationen av.ses bU genoraförd utan några personalförstärkningar. Med vad jag nu har sagt har jag besvarat ochfru interpellationer och i viss mån också . Det återstår för mig att besvara frågor angåendeåtgärder för att förebygga vidare illegal aktivitet från Ustasjagrupperna. Idenna del får jag anföra följande. Den våg av flygkapningar, brevbomber, kidnappningar avdiplomater, affärsmän och pohtiker etc. som har gått fram över världen under desenaste åren har väckt djup oro i ett stort antal länder. Inte heller i Sverigehar vi blivit oberörda av dessa händelser. och kapningen avett svenskt trafikflygplan följdes på nära håll av den svenska allmänheten ochgav oss en skrämmande bild av den internationella terrorismen. Bakom deninternationella terrorismen ligger de mest skilda politiska konflikter ochspänningar. AUt fler politiska grupper använder systematiskt våldshandlingaräven mot utanförstående länders medborgare som ett medel i sin politiska kamp.Även i värt land finns ett antal utländska extremister, sora kan befarasutnyttja våld, hot eller tvång som medel i sin verksamhet. Den ökning av våldsdåd med internationell bakgrund som harskett har såväl internationellt som inom vårt land föranlettåtgärder för att söka förhindra sådan verksamhet. På det internationellafältet, där tar aktiv del i arbetet, har utarbetats konventioner, bl.a. tiU förhindrande av flygplanskapning och sabotage mot luftfartyg. Detinternationella poUssamarbetet har intensifierats. I vårt land tillkom år 1970en särskild lag sora möjliggör kontroll av passagerare och bagage på våraflygplatser. Är infördes bestämmelser som föreskriver stränga straff förflygplanskapning. höjdes straffet för olaga innehav av vapen ochexplosiva varor väsentligt. De direktiv som har utfärdats för polisenssäkerhetstjänst innebär att skärpt uppmärksamhet skall ägnas åt inte baraUstasjagrupperna utan alla utländska extremistgrupper som kan befaras användavåld, hot eller tvång sora raedel i sin verksamhet här i landet. Av det anförda framgår att redan före kapardramat påBulltofta en rad konkreta åtgärder hade vidtagits i syfte att förebyggavåldsdåd med politisk bakgrund. Redan vid tiden för händelserna på Bulltofta var enarbetsgrupp inora Kungl. sysselsatt raed att undersöka vad somytterligare kunde göras i syfte att förebygga politiska våldsdåd medinternationell bakgrund. Nyssnäranda händelser gav frågan ökad aktualitet.Regeringen beslöt därför att ombilda gruppen till en kommission med ett inslagav parlamentariska ledamöter. Komraissionen har lagt frara sin rapport. Idenna har föreslagits en rad olika åtgärder i syfte att förebygga våldsdåd avifrågavarande karaktär. Jag skall här i korthet redogöra för huvuddragen iförslaget. Komraissionen har funnit att uppraärksamheten bör inriktaspå brottsförebyggande insatser. Främst gäller det kontrollen över utlänningarsinresor i landet, uppsikten och övervakningen av dem som vistas här och som kanbefaras ägna sig åt eller medverka i politisk terrorverksamhet, polisensspaningsverksamhet och kontroUen vid våra flygplatser. Koramissionen föreslåren särskild lag enligt vilken möjligheter öppnas till extraordinäraingripanden gentemot det ringa antal personer, som i vårt land kan befarasmedverka i sådan verksamhet som det här gäller. Förslaget har omgärdats medbestämmelser som garanterar parlamentarisk insyn i och kontroll övertillämpningen. I fråga ora kontrollen vid inresa tar komraissionen i sinrapport först upp frågan om visering. Det slås fast att åtskilliga våldsdådraed poUtisk bakgrund, sora har begåtts i vårt land, utförts av kroatiskaseparatister. För att förbättra kontrollen av jugoslaviska invandrare harkommissionen under hand hemställt hos regeringen att skall suspenderagällande viseringsfrihetsavtal med . Regeringen har den 8 december1972 fattat beslut i enlighet med denna hemställan. I rapporten berörs vidare den invandring till vårt land,som komraer till stånd genom uttagning av flyktingar från utländskaflyktingläger. Uttagningsförfarandet synes inte erbjuda tillräckliga garantiermot att presumtiva terrorister tas ut för invandring hit. För att ökasäkerheten vid uttagningarna förordar kommissionen att åtgärder vidtas somgaranterar medverkan dels från polisens sida, dels av tolkar sorarikspolisstyrelsen ställer till förfogande eller som i vart fall godkänts avstyrelsen från säkerhetssynpunkt. Koramissionen föreslår en ny grund för avvisning avutlänningar. Den innebär att utlänning skall avvisas om det finnsgrundad anledning anta att han tiUhör eller verkar för politisk organisationeller grupp som kan befaras att här i riket använda våld, hot eller tvång i sinverksarahet. Även en ny utvisningsgrund raed samma kriterier föreslås. Beträffande förfarandet i de nya ärendena om avvisning ochutvisning föreslår kommissionen att utlänning, som kan avvisas eller utvisas,skall registreras i en förteckning som förs av rikspoUsstyrelsen. Förteckningenskall finnas tillgänglig på alla gränskontrollstationer. Till grund förförteckningen kommer att ligga bl. a. uppgifter som inhämtas genom ochgenom annat internationellt polissamarbete. Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. Ang SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. Beslut ora avvisning skall meddelas av polisrayndighet pågrundval av förteckning. Om utlänning, som finns upptagen iförteckningen, påstår att han är politisk flykting skall ärendet underställasregeringen. Beslut om utvisning meddelas av regeringen. I fråga om verkstälUghet av avvisning och utvisning avsessamma regler sora i utlänningslagen komma att gälla. Påstår utlänningen att hanär politisk flykting och är påståendet inte uppenbart oriktigt, skaU emellertidverkställighetsfrågan underställas regeringen. För att få skärpt kontroll och övervakning av deutlänningar i vårt land, som enligt regeringens prövning kan befaras delta ipolitisk terroristverksamhet men som på grund av politiskt flyktingskap intekan avlägsnas ur riket, föreslår koramissionen två åtgärder. Dels skallregeringen kunna meddela, en sådan utlänning särkilda föreskrifter medinskränkningar och villkor för hans fortsatta vistelse i landet, dels skaUsådan utlänning under vissa förutsättningar kunna bli föremål för särskildaspaningsåtgärder. Sådana åtgärder är husrannsakan, kroppsvisite-ring,telefonavlyssning och kontroll av post- och telegrafförsändelse, brev ellerannan sluten handling. 1 enlighet med motsvarande bestämmelser i utlänningslagenskall straff ådömas dels den som hjälper utlänning att komma in i landet istrid mot de nya bestämmelserna, dels utlänning sora försöker hindraverkstälUghet av beslut om hans avlägsnande, dels slutligen utlänning, somöverträder meddelad föreskrift. Straffmaximum föresläs bli fängelse i ett år.Kommissionen föreslår att lagen tidsbegränsas till . Polismyndigheternaskall åläggas att kontinuerligt lämna redogörelser till omde åtgärder som har vidtagits enligt den nya lagen, och rikspolisstyrelsensförteckning över presumtiva terrorister skaU regelbundet föreläggas styrelseni plenum vid återkoramande sammanträden. Genom dessa olika föreskriftersäkerställs parlamentarisk insyn i och kontroll över regeringens ochmyndigheternas tillämpning av lagen. Kommissionen gör slutligen vissa uttalanden angående denkriminalpolitiska behandhngen av terroristbrottslingar och anser att frågan omen översyn av strafflagstiftningen i de delar den anknyter till brott av angettslag bör tas upp i lämpligt sammanhang. Kommissionens förslag kommer att behandlas skyndsamt avregeringen. HerrHAGBERG (vpk); Det hus som vi befinner oss i nu är i mångastycken välutrustat och tekniskt perfekt. Däremot är tydligen kommunikationernamellan människorna inte de bästa. Jag säger detta därför att jag förra veckanblev informerad om att jag skulle få mitt interpellationssvar per post, menännu hade jag inte fått det. Vad som klickat vet jag inte.Därför har jag inte kunnat ta emot interpellationssvaret förrän kl. 10.Jag vill inte förespegla några konspirationsteorier, t. ex. att haft sittfinger med i spelet, utan förutsätter att det är den raänskliga faktorn sora ärorsaken. Det har hänt mycket sedan jag framstäUde denhär interpeUationen . Flera fall har uppmärksammats, likaså har någrapersoner framträtt och vittnat om att de skulle bli agenter med uppgift attbidra till åsiktsregistreringen. Den så uppmärksaramade värnpliktsriksdagen iÖrebro har också avslöjat att den civila och militära säkerhetspolisen intimtarbetar tillsammans. Det är ställt utom allt tvivel att vi har enåsiktspoUs, och det är mycket intressant att läsa den utredning som JO hargjort i den här frågan. På inget ställe har JO kommit med påpekande om fel. Detär, som jag ser det, av formalistiska skäl som JO inte gör det. Det helautmynnar i ett bevisande av att inget fel har begåtts i fråga om tillämpningenav personkontrollkungörelsen .