prot · FV0956 · 1972-12-31 00:00:00 — Attuppslutningen från de stora och tunga organisationerna av folkrörelsekaraktärär så bred visar att man inom dessa organisationer känner det angeläget attcentralisera insatserna för att få största möjliga genomslagskraft när man gårut i samhället i syfte att försöka förebygga alkohol- och narkotikabruket. Detta stora intresse och denna känsla för frågornas viktfrån folkrörelsernas sida borde väl få ett gensvar hos statsmakterna som iCAN;s styrelse har hälften av beslutsfattarna, I stället visas ett förbigåendeav CAN i bidragshänseende som jag faktiskt börjar känna som ett slagsmisstroendevotum. Jag vet inte hur de ledamöter som är utsedda av Kungl. Maj:treagerar inför denna nedslående utveckling eller jag skulle vilja säga brist påmöjligheter till utveckling inom CAN. Själv är jag glad över att jag representerarfolkrörelserna och vet att jag har en stark opinion bakom mig när det gällerbedömningen av CAN ;s verksamhet och betydelsen av en förstärkning av den. Jag är naturligtvis glad åt att direkt harutlovat att CAN skall få del av dessa till den kampanj somskall utlysas. Men, som en del talare här har sagt, ökningen av det anslag detär fråga om gäller den nuvarande verksamheten, och CAN måste ges möjligheteratt fortsätta den kontinuerliga verksamheten så att man slipper att som skerställa in kurser osv. Med detta som bakgrund, herr talman, ber jag få deklareraatt jag kommer att lämna min röst för reservationen D vid punkten 9 av herrMattsson i Lane-Herrestad m. fl. HerrENLUND (fp): Jag vill i aU korthet ge. ett par synpunkterpå de anslagsfrågor som vi nu behandlar. Den ena synpunkten skulle möjligenkunna kallas ideologisk, den andra är av ekonomisk art. Utskottsmajoritetengör på sätt och vis en liknande uppdelning i sin utomordentligt kortfattadeargumentation för avslag på de båda motionerna 342 och 683, när utskottethänvisar dels till det 5-miljonersanslag för upplysning i alkoholfrågan somföreslås i en nyligen framlagd proposition, dels till den nödvändigaåterhållsamheten med utgiftsökningar. Alla tycks nu vara överens om att speciella åtgärder ärnödvändiga, om vi skall komma till rätta med alkohol- och narkotikaproblemen,särskilt bland ungdomen. Det har för övrigt understrukits av är självfallet tacksam för att regeringen nu vill ge ökade ekonomiskaresurser till alkohol- och narkotikaupplysning. Men jag är allvarligt oroad avden benhårda restriktivitet, som utmärker regeringens och majoritetensinställning till både CAN och nykterhetsorganisationerna. Det märkligaste i anförande tyckerjag var att han är orolig för att CAN inte skaU kunna utnyttja de pengar manfår. Det uttalandet finner jag märkligt mot bakgmnd av den restriktivitet somhar visats även . Om denna restriktivitet är motiverad av denföreställningen att upplysningsmiljonema kommer till större nytta, därest enallmänt neutral hållning till alkoholbruket i dess helhet iakttas, är jag, herrtalman, rätt angelägen om att här i få anmäla en annan mening. Jagtror nämligen att samhället måste överge sin neutrala inställning tillalkoholkonsumtion, till giftkonsumtion. Här finns två vägar. Den ena är ökade restriktioner, ochden vägen har vi väl i rätt stor enighet i stort sett övergivit. Den andravägen heter ökad infomiation och upplysning. Eftersom jag finner denutomordentligt viktig menar jag att kraftigare informationsinsatser måstegöras, om man effektivt skall kunna motverka den reklam för giftbmk som vi alltjämttillåter och där det satsas massor av pengar från ekonomiska intressenter. Den effektivaste metoden att skapa ett alkoholskadefrittsamhälle tror jag är att minska alkoholbruket i dess helhet, särskilt blandungdomen. Det gäller ju att minska rekryteringen av skadade och hjälpbehövandemänniskor. Här utför nykterhetsorganisationerna en förebyggande verksamhet avutomordentligt stor betydelse. Att samhället då inte ens vill lämna ett tillrealvärdet oförändrat stöd, finner jag ganska märkligt. En anslagsökning på till CAN och på till nykterhetsorganisationernafinner jag därför vara minimikrav. Därmed är jag inne på den ekonomiska synpunkten. Och härvill jag fatta mig mycket kort genom att formulera en direkt fråga; Kan mantänka sig att samhället i det långa loppet mot bakgrunden av de ständigt ökandevårdkostnaderna, där vi vet att giftbruket orsakar en betydande andel, kanbibehålla sin i stort sett neutrala hållning gentemot en giftspridning av sågigantiska mått som det här är fråga om? Hur mycket kostar det samhället att enenda ung människa råkar illa ut på grund av alkoholsvårigheter, om vi räknar inhela kedjan av tänkbara följder? Nr 56 kan det komma att kosta i form avsjukvård, arbetsoförmåga, socialvård den °'' värsta fall kriminalvård? Och framför allt; Vad kan det komma att 12 aprU1972 kosta i form av personligatragedier? ;---------------- Visst måste vi vara försiktiga med utgiftsökningar,det är vi alla eniga i ag i Lentra - j sparsamhet som majoritetenvisar upp i detta fo onaet for ärende kommer att ge sällsynt dåligutdelning. narkotikaupplysning err förste vice talmannenBENGTSON (c); Man har beräknatsamhällets kostnader för alkohol- och narkorikakonsumtionen i vårt land tUl810 miljarder kronor. Enligt amerikanska, engelska och svenska undersökningar lidersamhället i detta sammanhang främst en avsevärd förlust genom bortfall avproduktion. har vidare just omnämnt en del direkta kostnader,vilkas betydelse jag bara ber att få understryka. Det gäller t, ex. kostnaderpå gmnd av brottslighet och för alkoholskadade som inte längre deltar iproduktionen. Det finns en hel rad av sådana poster som drar jättelika belopp. När man sedan ser att i budgeten är upptagna ett för nykterhetsvård och andra åtgärder för att ta hand ommänniskor som har skadats av alkohol, blir man rätt förvånad över att den summasom anslås för att förebygga dessa skador stannar vid 5-mUjonersstrecket. Ettpar hundra miljoner åtgår alltså för att bota skadorna, men man vUl inte ge merän tUl verksamhet för att förebygga dem. Det är egentligeninte så stor mening med att diskutera belopp på 100 000 och . Detborde vara fuUt befogat med ett anslag på eller däromkring,men vi vet att ett sådant krav inte kan ha någon framgång. Det minsta som kanbegäras är emellertid att man även i fortsättningen anslår de små belopp somfordras för att åtminstone fortsätta det arbete som pågår. De 5 mUjoner kronor som skall tas i anspråk förinformation med anledning av mellanölsfloden får närmast ses som en nödåtgärdpå gmnd av de förfärliga konsekvenser som frisläppandet av mellanölet fått.Införandet av mellanölet kan knappast betraktas som någon normal företeelse iutvecklingen på alkoholområdet. Den smutsiga våg som vällde över vårt land ioch med mellanölets införande orsakade alldeles speciella problem, och det ärde som har motiverat insättandet av dessa 5 mUjoner kronor. Denna åtgärd bordeemellertid rimligen inte inverka på de andra anslagen, så att man medhänvisning till de 5 miljonerna inte håller dessa på en rimUg nivå. Det här skall inte bli något långt tal, menjag ville med några ord understryka att avstyrkandet av en höjning avifrågavarande anslag innebär en snålhet som jag inte alls kan förstå. Jag beratt få yrka bifall tUl reservationen D. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen D av i Lane-Herrestad m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Lane-Herrestad begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer kulturutskottets hemstäUan i betänkandetnr 8 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifaUit reservationen D av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Lane-Herrestad begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. (Denna punkt hade debatterats i samband med behandlingenav punkten 9.) Maj:t hade (punkt B 55, s.112-114) föreslagit att till Bidrag till nykterhetsorganisationer m.m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:342 av i m. (fp, c, m) vari hemställts att till Bidrag tillnykterhetsorganisationer m.m. för /73 anvisade 400 000 kronorutöver vad Kungl. Maj:t föreslagit under detta anslag, dels motionen 1972:683 av i m. (fp) i vad avsåg hemställan att beslutade att höja det nu utgåendebidraget till Nykterhetsorganisationer m. m. med tiU sammanlagt3 . den 12 aprU 1972 Bidrag till nykterhets organisationer m. m. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag å motionerna 1972:342 och 1972:683, sistnämnda motion såvitt nu vari fråga, till Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. för /73anvisade ett reservationsanslag av . E. av herrar Källstad (fp), i Agnas (m), Erikssoni Ulfsbyn (c) och (), som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen den 12 aprU 1972 Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet 1972:683,såvitt nu var i fråga, ävensom med bifall tUl motionen 1972:342 till Bidragtill nykterhetsorganisationer m. m. för /73 anvisade ettreservationsanslag av . i Ulfsbyn (c): Jag vUl på denna punkt yrka bifall tillreservationen E. i Lane-Herrestad (c): Jag ber att få yrka bifall tUl utskottetshemställan. i (fp): Jag ber att få, med frångående av förslaget iden motion där jag står som första namn, yrka bifall till reservationen E vidpunkten 10. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen E av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Källstad begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 8 punkten 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen E av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Källstad begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet Maj:t hade (punkt B 56, s.114-116) föreslagit att tUl Bidrag tiU de handikappades kulturellaverksamhet för /73 anvisa ett anslag av . I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:235 av m. fl. (fp) varihemstäUts att beslutade höja anslaget Bidrag till de handikappadeskulturella verksamhet till . dels motionen 1972:1039 av m. (m) vari hemställts att till Föreningen utvecklinganvisade ett anslag om ur Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet och att beslutade att till Bidrag tUl de handikappadeskultureUa verksamhet för /73 anvisa ett anslag av 4 015 000kronor, delsmotionen 1972:1046 av () samt dels motionen 1972:1073 av () varihemställts att till Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet för /73 anvisade ett anslag av . den 12 aprU 1972 Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet 1. att medbifall tUl motionen 1972:1039, såvitt nu var i fråga, beslutade att ur anslagetBidrag till de handikappades kultureUa verksamhet skulle utgå ett bidrag av till Föreningen utveckling, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1046 i vad avsåg överförande från anslaget Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna till anslaget Bidrag tiU dehandikappades kulturella verksamhet av ett belopp av avsettatt bereda ökade möjligheter för de handikappade att delta i den kommunalavuxenutbUdningen, 3. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall tiU motionen 1972:1039 i vadavsåg medelsanvisningen ävensom med avslag å motionerna 1972:235, 1972:1073 och1972:1046, sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, till Bidrag tUl dehandikappades kulturella verksamhet för /73 anvisade ett anslagav , 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1046 i vad avsåg ett uttalande angående denkommunala vuxenutbildningen. , av herrar i Lane-Herrestad (c), Källstad(fp), () och (), som ansett att utskottet under 3 borthemställa, att i anledning av Kungl. Maj.ts förslag ochmotionerna 1972:235 och 1972:1073, med bifall tiU motionen 1972:1039 i vadavsåg medelsanvisningen samt med avslag å motionen 1972:1046, såvitt nu var ifråga, till Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet för budgetåret1972/73 anvisade ett anslag av , , av fm (vpk), som ansettatt utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av Kungl, Maj:ts förslag ochmotionen 1972:235, med bifaU till motionerna 1972:1073 och 1972:1039,sistnämnda motion i vad avsåg medelsanvisningen samt med avslag å motionen1972:1046, såvitt nu var i fråga, till Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet för /73 anvisade ett anslag av . Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet HerrKÄLLSTAD (fp); har enhälligt tillstyrkt enmotion om att skall tillfalla Föreningen utveckling.Det var ett bra beslut, men det är inte precis någon heroisk insats. I ställethar utskottets majoritet avstyrkt höjt bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet i övrigt. Den allmänna regeln att vuxenutbildningen har svårast attnå dem som behöver den bäst gör sig nog allra mest gällande i fråga om dehandikappade människorna. Det är välkänt att rörelsehindrade har svårt attkomma till konserter, teatrar, biografer, bibliotek, studielokaler osv. Mindreuppmärksammat är att också allergisjuka ofta blir utestängda, säkerligentilTföljd av de särskilda krav på miljön som de måste ställa. Den motsvarighettill bok-, tidnings- och tidskriftslitteratur som är tUlgänglig för blindarepresenterar bara en liten bråkdel av det läsmaterial som står till buds förde seende. Stora grupper synskadade behöver läsmaterial med särskiltstor stil som bara finns i ganska ringa utsträckning. Döva och andra svårthörselskadade har ringa eller bara begränsade möjligheter att lyssna på radio,och deras utbyte av televisionsprogrammen är också begränsade. De utestängsyttertigare genom brist på hörselslingor i flertalet samlingslokaler och bristpå toUcar. Till de kultureUt isolerade hör också många psykiskt sjukamänniskor, utvecklingsstörda och andra svagbegåvade, barndomsdöva som ofta ärspråkhandikappade osv. Stat, landsting och kommuner har på olika vägar sökt attgöra något åt detta stora behov. Det har bl. a. haft till resultat attbiblioteksverksamheten för blinda byggts ut, att det blivit litet flerdövtolkar och att bildningsförbund och folkhögskolor i starkt växandeutsträckning engagerats för de handUcappade. Utskottet har anslutit sig till och strukit under viktenav att man inom den kommunala vuxenutbildningen tar hänsyn till och försökerundanröja de hinder för deltagande som kan finnas för de handikappademänniskorna. Men även om i vissa fall, t. ex. beträffande studiecirkelverksamhet,imponerande tal kan anföras, så representerar denna utveckling ändå bara enbörjan och utvecklingen är dessutom ganska ojämn. Det råder stor brist pälämpliga läromedel för undervisning av vuxna handikappade och på lärare ochstudieledare som dels behärskar speciallärarmetodik, dels är inriktade på attarbeta med vuxna. Av stor betydelse för utvecklingen på detta område är deanslag som sammanförs under mbrUcen Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet och som föreslås komma att öka med , eller med 420 000kronor om hänsyn tas till vissa omföringar av delposter, för att nå en totalsiffra på för /73. Vi har som jag nämnde i kulturutskottet korrigeratdetta något genom att vi har plussat på till Föreningen . har velat ge hög prioritetåt just dessa anslagsäskanden men har hitintills fått ganska ringa gensvar frånstatsmakternas sida. föreslog t. ex. en ökning med i detnärmaste . Vi reservanter föreslår att det här anslaget måtte ökasmed utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit upp till ett sammanlagtbelopp av . Ökningen bör gå till De blindas föreningsbiblioteksverksamhet samt tUl tolkar för döva och tolkutbildning. Återstoden avökningen blir, om jag räknar in den ökning som Kungl. Maj:t föreslår, 400 000kronor, och det beloppet bör fördelas av . Jag vill alltså, herr talman, yrka bifall tillreservationen vid punkten 1 1 om bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk); Vid denna punkt har jag i reservationen F 2begärt att anslaget till De blindas förenings biblioteksverksamhet ökas med utöver vad som föreslås i statsverkspropositionen. Jag skall inte här ta så mycket tid i anspråk; jag villbara hänvisa till motiveringen i reservationen, där jag hävdar att denbiblioteksverksamhet som gäller de blinda har en mycket stor eftersläpningjämfört med övrig biblioteksverksamhet i samhället och dessutom i alltför höggrad har fått byggas upp och underhållas med hjälp av insamlade medel. Jag vill också framhålla att jag är helt för att kulturellverksamhet för de handUcappade skall integreras med så att säga vanligkulturell verksamhet. För att detta skall bli möjligt måste givetvis en hel delmsatser göras, men därom skall vi inte diskutera , I fråga om just talböckeroch tidningar för blinda finns emellertid inte förutsättningar för en sådanintegrering. Därför är dessa desto mer befogade. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservationen F2 vid punkten 11, den 12 aprU 1972 Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet tycker inte att det är nägonsärskilt heroisk handling av utskottet att plussa på Kungl, Maj:ts förslag medytterligare för blinda barn. Nej, vem har velat påstå någotsådant? Däremot tycks finna det väldigt hjältemodigt att ökautgifterna på denna post med ytterligare . Ja, om detta skullevara ett mått på politiskt kurage kunde man väl ändå möjligen tycka att detskulle ta sig ännu mer övertygande uttryck om och hans partimarkerade vilka ytterligare bördor de vill lägga på skattebetalarna. Här är det återigen ett område där samhället i och för siggör rätt väsentliga insatser, där allas våra ambitioner naturligtvis sträckersig längre men där vi i den allmänna stramhetens tecken tvingas att hållatillbaka. Internationellt sett ligger utomordentligt väl till när detgäller insatser för de handikappade det märker man ofta när man möterutlänningar, som är helt främmande för att samhället skall och bör göra såmycket som vi trots allt gör här i landet. Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet Jag skall bara knyta ytterligare en reflexion till deyrkanden som har ställts. Om man anser att vi har råd till mera på denna speciellapunkt kan man ändå undra litet över prioriteringarna. Är det så alldelessjälvklart att det därvidlag är de blinda som skall ha företräde framför allaandra grupper av handikappade? räknade upp en lång rad olikakategorier som har behov av samhäUets stöd men slutade ändå med ett yrkande somlägger tonvikten på de blinda. Som sagt; Detta kan man ha olika åsikter om, menjag har inte kunnat upptäcka någon riktigt övertygande motivering förreservationernas uppläggning på den här punkten. är ännu bestämdare. Hon satsar hårt just på deblindas litteraturbehov, vilket självfallet är ett mycket behjärtansvärtändamål men ett ändamål vid sidan av väldigt många andra, som inte heller kantillgodoses i all den utsträckning vi väl skulle önska. Jag skall bara göra en mycket försynt reflexion, nämiligenatt för den händelse man gick på någon av reservationerna skulle det också fåandra konsekvenser, eftersom författarna i sin tur kommer att ställa krav påökad biblioteksersättning i anslutning till en utbyggnad av talboksverksamheten.Jag har inga invändningar mot det, men det kan väl inte skada att ha dennalilla faktor med i bilden, så att man klart kan överblicka konsekvenserna avett bifall till reservationerna. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. () kort genmäle; Jag vill naturligtvis inte påstå att det ärspeciellt heroiskt ens med de som vi föreslagit i vårresei-vation, när man betänker att har föreslagit en ökningmed i det närmaste 1,9 miljoner. har alltså ansett behovet såstort. Jag nämnde också att man från statens och från landstings och kommunerssida på olika vägar har sökt att tillgodose det behovet, inte minst när detgäller biblioteksverksamheten för blinda, men utvecklingen är ändå ganska ojämnpå det här området. Dels har vissa grupper bl, a. dubbel- ochflerhandUcappade och sådana svagbegåvade som inte anses som utvecklingsstörda -blivit sämre tillgodosedda än andra, dels har det gjorts ganska litetför handikappade inom ramen för den stora kommunala vuxenutbildningen. Även om det alltså inte är någonspeciellt heroisk insats vi gör, anser vi med hänsyn till det ekonomiska lägetatt de här skulle vara ett väsentligt bidrag till De blindasförenings biblioteksverksamhet och till tolkar och tolkutbildning för döva.Återstoden, som då skuUe bli , skulle alltså fördelas avskolöverstyrelsen på stoia och angelägna behov som avser alla andra grupper,som tillsammans är mångdubbelt större. HerrHAGNELL (s): Jag är medveten om det ekonomiska läget ochskattebetalarnas bekymmer, och jag delar i inställning,att skall man satsa på någon ny utgift får man redovisa någon ny inkomstoch att de bördor som finns på skattebetalarna måste vi ta hänsyn till. Men jaghar tagit upp en annan synpunkt, nämligen att de pengar som vi ger tillvuxenutbildningen och den kulturella verksamheten skulle fördelas litetannoriunda. Vi talar om jämlikhet i det här samhäUet, men om vi börjartitta efter är det inte bara en fråga om jämlikhet mellan de handUcappade ochde ännu inte handikappade, utan det är en fråga om hur demokratin skall fungera.Om vi plockar i siffrorna, så ser vi att undersökningar och beräkningar, som ärgjorda bl. a. av , visar att av människornaav olika skäl inte kan följa med den allmänna debatt som vi har isamhällsfrågor. De saknar förutsättningar för det, även om de skulle vilja göradet. Jag säger inte att följer med utan att inte kanfölja med på grund av olika handikapp. När man kommer upp till sådana tal,gäller det betydligt större medborgar-gmpper än de som kommer att avgöra nästaval. Det behövs ju bara att av medborgarna här i landet - bland demsom inte orkar följa debatten svänger från ena sidan till den andra i envalrörelse, så byter vi regering. Om vi nu räknar med att inte harmöjlighet att följa debatterna i tidningar, radio, TV och vuxenutbildningen,som skall bygga upp människorna, så visar detta hur stort problemet är. Det ärmångdubbelt mot de marginalväljarproblem som partierna sysslar med. Jag talar inte om att vi skall ha nya utgifter. Jag menarbara att de pengar som vi satsar på demokrati och uppbyggnad av människorna ivårt land måste vi satsa på ett sätt som betyder att vi lägger tyngdpunkten därdet är svårast att få resultat men där vi i demokratins namn måste ha resultat. Därför är det glädjande när utskottet ansluter sig tilldessa synpunkter i princip och gärna vill understryka dem. Jag vet att det ärsvårt för utskottet att komma till rätta med problemen. Jag respekterar att maninte har lyckats den här gången, och jag är glad för intentionen. Men dettabetyder väl att Kungl. Maj:t och de som ligger bakom Kungl. Maj:t med sinaförslag till disponering av pengar för det kommande budgetåret skalluppmärksamma vad utskottet här säger och att vi får en annan fördelning av depengar som vi anser oss ha råd med på detta område till nästa budgetår. Det gäller TRU-undervisningen, skolundervisningen,folkhögskolorna, tidningarna och deras utformning, biblioteken ochbiblioteksservicen, möjligheterna att delta i studiecirkelverksamheten. Detgäller olika grupper av de handUcappade, deras organisationer och dessasmöjligheter att verka på det lokala planet. Man bör inte bara centralt ställabra kurser till förfogande via dessa olika medel som jag har nämnt utan också byggaut den lokala uppföljningen som gör att människorna i praktiken kommer fram pådetta område.