prot · FV09113 · 1972-12-31 00:00:00 — För hela vår samhällsutveckling, för arbetsmarknaden bådei dagsläget och , för vår välståndsutveckling är det utomordenfligtbetydelsefuUt det tror jag vi är överens om att vi fär ut en allsidiginformation till ungdomen om behovet av en väl utbildad yrkeskär inom skildasektorer av vårt näringsliv, likaså om näringslivets och industrins ställningoch om behovet av ett näringsliv som har möjlighet att utvecklas. Och i denutvecklingsprocessen är en välutbildad och skicklig yrkesarbetarkär enväsentlig och avgörande faktor det kommer vi inte ifrån. Jag tror attungdomen om den får saklig information är mottaglig för den problematiken. Vi behöver ocksä den ungdomliga idérikedomen inom svenskindustri, och den idérikedomen behöver vi säväl på verkstadsgolvet som inomutvecklingsavdelningarna. Jag tror att en attitydförändring är på väg. Vissa småtecken tyder i varje fall pä det. Visserligen har vi den här vintern allfiämtnågra hundra lediga platser inom gymnasieskolans Verkstadstekniska linje somsammanfaller med de industrisektorer som har behov av arbetskraft. Menrapporter från industrier med industriskolor säger att det är betydligt störreanslutning till denna utbildning än . Rapporterna säger oss attdet finns ett ökat intresse för utbildning i samarbete med anställning. I endel av länsarbetsnämndernas höstrapporter spåras ett något ökat intresse frånungdomen att gå till industrin. Frågan är då; Är detta en tillfällighet, beroende på detkärva arbetsmarknadsläget för ungdomen inom andra sektorer? Eller är detuttryck för ett ökat intresse i allmänhet - en attitydförändring? Det ärytterst viktigt för samhället, för skolan, för företagen och för våra massmediaatt fånga upp denna förändrade attityd, så att vi får en bättre balans mellande teoretiska yrkena och industrisysselsättningen. Förslaget i propositionen om ser jagsom positivt. Jag har som ledamot i varit med om att besluta föreslåregeringen denna åtgärd. Jag hoppas också att den dels skall bereda ökadsysselsättning, dels stimulera till utbildning inom industrisektorn. Det harvarit intressant alt lyssna på diskussionen i går och . statsministerPalme som i i går och fröken här harslagit fast att grunden för kvinnornas självständighet och jämlikhet mästeligga på arbetsmarknaden. Jag fick i min hand en utredning frånarbetsmarknadsstyrelsen om bakgrunden till arbetslösheten. Utredningenbeskriver situationen , men jag tror att mycket av materialetär relevant även . Man delar i utredningen upp de arbetslösa i tvågrupper. Till den ena gruppen hör de personer som söker arbete därför att deavskedats frän eUer på eget initiativ slutat ett tidigare arbete. TUl den andragruppen hör personer som söker arbete efter skolutbUdningsamt hemmafruar som vill återuppta sitt förvärvsarbete. De som tillhör den sistnämndagruppen kaUar man initialarbetslösa. Det visar sig att av de arbetslösakvinnorna var initialarbetslösa. För gifta kvinnor i åldern 25-44år uppgick siffran för initialarbetslösa till . 1 går sades frän regeringshåll att om man etablerar ettnytt företag på en ort man nämnde exemplet med etablering iVästerbotten blir det genast en mycket stark tillströmning tillarbetsförmedlingen; det är många nya arbetssökande som kommer. Vad säger ossdet? Jo, det säger helt enkelt att det finns en mycket storundersysselsättning, och när det kommer ett nytt företag visar det sig att detär många som vill ha arbete. När vi skall diskutera vad vi kan göra för att skapasysselsättning för alla dem som vill gå tillbaka till arbetet eller som förförsta gängen söker ett arbete för att nu återknyta till den undersökning jagnämnde -kommer vi in på frågan om regionalpohtiken. Jag lyssnade med spänningnär civUministern hade en diskussion med bl. a. iTvärålund. Det har talats vitt och brett om att riksplan ärorealistisk; det skulle vara en plan som inte kan vinna tilltro. Hur vet mandet? Såväl som socialdemokraterna utgår i sinaplaneringar ifrån att befolkningen kan tänkas öka med ca 400000 invånare. Är man realist måste man säga sig att den del av befolkningen somär i arbetsför ålder skall ha sysselsättning. Jag utgår ifrån att ävenregeringen och socialdemokratiska riksdagsledamöter räknar med det. När vi kommit sä långt blir frågan: Var skall vi hasysselsättningen? Vad vill säga i sin riksplan är att samhället iförsta hand skall utnyttja sina möjligheter att ge stimulans men att ävenrestriktiva åtgärder behöver vidtagas om stimulansmedlen inte räcker till föratt lokalisera sysselsättningen till regioner och orter som bäst behöver enförstärkning. Enligt min uppfattning är det inte storstadsområdena och inteheller i första hand de orter som regeringen utpekar som primära centra sombehöver detta stöd. Stödet behöver i stället gå till de orter där man har denminsta valfriheten pä arbetsmarknaden. Det är de orter som på grund av sittensidiga näringsliv har den minsta motståndskraften vid en konjunkturnedgångoch som har den minst utvecklade servicen. Men det är orter som lättast kanerbjuda människorna en god miljö. Här skiljer sig vår uppfattning fränsocialdemokraternas. Regeringen vill satsa på de orter som är väl utvecklade ifråga om arbetsmarknad och service. Vi måste ha in jämlikhetstanken. Här har vi, som jag ser det, ett samhällsansvaräven för mindre och medelstora orter och de kommuner som har det besvärligt . Samhällets främsta uppgift är ju att vara ett skydd för de svaga, antingendet gäller individer, företag eller orter, och skydda dem mot, som det oftatalas om, marknadskrafternas fria spel. Det har vi försökt att följa upp i vårriksplan. kritiserar socialdemokraterna riksplan. Detalar i allmänna ordalag om centralstyrning och säger att planen ärorealistisk. Varför då inte använda tiden bättre och för svenska foUcet jämföraregeringens plan med ? Är plan så dålig som man frånsocialdemokratiskt håll vill göra gällande, bhr reaktionen den somsocialdemokraterna önskar, nämligen att folket skuUe vända ryggen.Varför tar man inte upp frågan om det konkreta innehållet? Socialdemokraternaväljer en annan teknik och skäller, milt uttryckt, på planen utan att klargörai vUket avseende den skiljer sig från den utveckhng som regeringen vUl stakaut. plan innebär en ny inriktning av den utvecklingvi haft i landet , en utveckling som vi bara kan sammanfatta medordet koncentration. Jag vill inte säga att det här kan bli nägonrevolutionerande omvälvning på en så kort planeringsperiod som denbefolkningsmässiga riksplaneringen gäller, men det är vUctigt att man lägger omkursen och ger folket ute i landets avfolkningslän och avfolkningsbygder nytthopp sä att de får bevis för att en mångårig trend är på väg att brytas och attden utarmning av hela landsdelar som vi upplevt går mot sitt slut. När statsråd och socialdemokratiska riksdagsmän är ute ilandet och talar till människor pä mindre orter, där människorna är oroliga förframtiden, för sin bygds utveckling och för sysselsättningen där samt vet hurviktigt det är att sysselsättningen upprätthälls, talar socialdemokraterna avtidningsreferat att döma ungefär samma språk som vi och poängterar värdet ochnödvändigheten av att även mindre orter och kommuncentra kan utvecklas. Men närdet gäller att gä till aktion mot vår riksplan, som anger vägar tillutveckling, använder socialdemokraterna två argument. Jag har inte hört någraandra. Det ena är centraldirigering och det andra är att vUi ha enindustri i varje buske. Men något konkret har de som sagt inte fått fram någongång. Vi framhåller klart att den regionalpolitiska riksplanen måste angeregionala befolkningsramar som riktmärke och målsättning. har jag lyssnat till statsrådetLundkvist. Jag skall be att fä kommentera ett par siffror. använde i hastigheten fel siffror. Genast sade statsrådet attherr inte hade läst pä. 1 C-län ligger regeringspropositionensplanering inom ett befolkningstal pä 225 000-235 000. Där har vi angivit ramen230 000. 1 D-län är regeringens siffror 250 000260 000. Vi har angivit ramen255 000. I , alltså E-län, är siffrorna i propositionen 390 000-410000, medan vi anger 400 000. Statsrådet sade då att detta endast ärbefolkningsramar och inte förslag till åtgärder. Det är rätt märkligt, omstatsrådet angriper vår riksplan men inte har sett vad som står iplanen. Den innehåller ett ätgärdsprogram med inte mindre än 44 punkter, där vi angerolika åtgärder när det gäller vägar och kommunikationer, skattefrågor ochlokaliseringsstöd, för att ta några exempel. Vi har redan sagt att om inte deträcker med stimulansåtgärder, måste det införas någon form avetableringskontroll eller etableringsavgifter, och det har ju också tillsattsen utredning i frågan. Vi har tidigare motionerat om detta,men då har det inte passat, utan motionerna har bhvit avslagna. StatsrådetLundkvist sade i en replik att den här frågan är för allvarlig för attgöras till ett iUusionsnummer. Ja, jag håller med statsrådet om det.Detta är en allvarlig fråga, och riksplan är ett seriöst förslag, säjag tror att statsrådet har svårt att göra riksplan till ettillusionsnummer, även om han kanske skulle ha behov av det. Kammaren beslöt uppskjuta den fortsatta överläggningensamt behandlingen av på föredragningslistan upptagna ärenden till . § 11 Interpellation nr 214 ang. försäljningen av thinner Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade; Thinnersniffningen har blivit ett alltallvarligare problem, detta framför allt bland ungdomen. Ett av de företag som sysslar med fabrikation ochförsäljning av thinner har fattat det uppmärksammade beslutet, attdet i fortsättningen icke kommer att saluföra thinner över disk. Detta besluthar kunnat fattas efter det att företaget genom sin forskning fått fram andramedel, som ersätter thinner på amatör- och yrkesmålerivaror, vid penseltvättetc. I sitt meddelande om att företagets produkt thinner ifortsättningen icke kommer att försäljas över disk heter det bl. "Man hoppas på ett liknande beslut från samtliga deföretag, som sysslar med fabrikation och försäljning av thinner. En åtgärd avdet här slaget bör nämligen väsentligt minska möjligheterna för missbrukarenatt på ett enkelt sätt skaffa sig thinner." Vi har här upplevt hur ett företag helt frivilligt hjälpertill i allas vår strävan att hindra ungdomens missbruk av berusningsmedel. Omemellertid andra företag som tillverkar och försäljer thinner icke följerefter sä uppkommer ju en "sned" konkurrenssituation och det företagsom kommit med detta behjärtansvärda initiativ kan bli lidande. Medhänvisning till ovanstående tillåter jag mig fråga justitieministern: Avser justitieministern dä nu ett ersättningsmedelkommit fram att undersöka möjligheterna att uppnå en frivilligöverenskommelse med andra företag, som tillverkar och försäljer thinner, så attdessa företag upphör med försäljning över disk av denna produkt? Om frivillig överenskommelse icke kan träffas, vare signu detta beror pä ifrågavarande företag eller är betingat av praktiska skäl,kan justitieministern då tänka sig en lagstiftning, som förbjuder över-diskförsäljningav thinner? Denna anhållan bordlades. § 12Interpellation nr 215 ang. rektorsvalen vid universitet och hög- Nr 113skolor Ordetlämnades pä begäran till HerrSUNDGREN (s), som yttrade: Vid universiteten och högskolorna inomuniversitetskanslersämbetets ansvarsområde väljs rektor inom läroanstalten.Valför-samhngen utgörs enhgt universitetsstadgan av samtliga ordinarie lärareoch överbibliotekarien. Vid övriga högskolor utses rektor av Kungl. Maj:t,vanligen efter förslag av den av Kungl. Maj;t utsedda styrelsen. Frågor om den högre utbildningens organisation behandlasför närvarande av utbildningsutredning (U 68), vars huvudbetänkandeväntas föreligga . Såvitt man kan förstå av bl. a. pressreferatden kommer utredningen att starkt betona högskoleväsendets rollsom en samhällsangelägenhet och föreslå former för läroanstalternas ledning somanknyter till vad som är gängse i offentlig verksamhet i övrigt. Det kan idetta sammanhang erinras om att utbildningsutskottet i sitt betänkande nr 4 iår med anledning av en motion rörande den pågående försöksverksamheten med nyaformer för samarbete meUan studerande, lärare och övrig personal i principställde sig positivt till tanken pä samhällsrepresentation i universitets ochhögskolors ledning. Utskottet uttalade att det utgick från att Kungl.Maj:t inte beslutar om sädana reformer i detta avseende som kan betyda att U 68:s kommande förslag föregrips eller att genomförandet av reformer som framstårsom påkallade pä något försvåras. Utskottets uttalanden föranleddeingen erinran från . har lagt fram ettförslag om en ny ordning för rektorsval vid läroanstalterna inom ämbetetsområde. Denna ordning, som avses tillämpas provisoriskt i avvaktan pä deförändringar U 68 :s förslag kan föranleda, innebär att val skall förrättas aven församUng bestående av till en tredjedel ordinarie lärare utsedda avfakulteterna, en tredjedel anställda utsedda av personalorganisationerna och entredjedel studerande utsedda av studentkåren. Mot den angivna bakgrunden finns det naturligtvis skäl somtalar för att man inte tar ställning till universitetskanslersämbetets förslagförrän tidigast då U 68 :s betänkande förehgger, och dä man kan räkna med ettförslag, där samhällsintressena också blir företrädda. UKÄis förslag är dock avintresse från förvaltningsdemokratisk synpunkt. Läget är också det, attrektorsval skall förrättas vid tvä läroanstalter . Ett uppskovmed ställningstagandet skulle innebära att man inte kunde ta till varamöjligheten att pröva en ny ordning vid dessa val. Med hänvisning till vad jag nu anfört anhåller jag omkammarens tiUstånd att till statsrådet fä ställa följandeinterpellation; Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning avuniversitetskanslersämbetets förslag om nya former för rektorsval? 8 protokoU 1972. Nr 113 § 13 Interpellation nr 216 ang.sammanslagningen av glesbygdskom- den »"""er -------------------- ----- Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: När regeringen i genomdrevförslaget om tvångssammanslagning av kommunerna framfördes frän den socialdemokratiskautskottsmajoriteten att tiU lagförslaget hade fogats ett parundantagsbestämmelser som skulle innebära ett lämphgt mätt av uppmjukning avden i princip gällande sluttidpunkten för kommunindel-ningsreformensgenomförande. Utskottsmajoriteten hävdade att den vid sin bedömning avpropositionen fäst avseende vid dessa undantagsbestämmelser. Detta underströksäven i riksdagsdebatten av företrädare för utskottsmajoriteten. Den uppmjukningman hänsyftade på gällde dels länsstyrelsernas möjlighet att föreslå att enplanerad sammanläggning kan utgå ur indelningsplanen, dels regeringensmöjlighet att uppskjuta en sammanläggning, detta om alldeles speciellaomständigheter föreligger. Det är således regeringen som avgör om ensammanläggning skall komma till stånd eUer vid en senaretidpunkt. Det är regeringen som har att bedöma innebörden av vad som avsågs med"alldeles speciella omständigheter", aUtså den uppmjukning som utskottsmajoritetenfäste uppmärksamhet vid. Det borde vara rimligt att konstatera att de mestglesbefolkade områdena i landet har alldeles speciella omständigheter ochbetydande svårigheter att genomföra en sammanslagning utan att försämrasituationen för människorna i dessa bygder. Det hävdades i propositionen attkommunindelningsreformen var en viktig jämlikhetsreform. Detta betvivlas avkommunalmän och en bred aUmänhet i dessa bygder. Det är inte ett led ijämlikhetssträvandena att tvinga glesbygdsmänniskorna till längre, dyrbarareoch tröttsammare resor för att fä den service en ger.Tvångssammanslagningen sker dessutom som de allmännakommunikationerna försämras i dessa områden. Som exempel går att nämna den föreslagna Härjedalenskommun. Den kommer att omfatta . Avståndet frän en del ytterområdentill kommuncentret blir . Likartade exempel går att finna i andraområden i inland. Befolkningen i dessa ytterområden befarar attservicen för befolkningen kommer att försämras när exempelvishemsamaritverksamheten och annan social verksamhet samt byggnadsplanering ochbyggnadsverksamhet skall skötas från ett avlägset beläget kommuncentrum. Dettorde finnas fog för dessa farhågor. kan det givetvis hävdas att viss verksamhet kan skötasfrån filialer. Men om filialverksamheten skall få önskvärd omfattning förmänniskorna i ytterområdena måste tanken bakom sammanslagningstvånget delvis haförfelats. Därtill visar utvecklingen i de kommuner som gjorde sammanläggningen1970 att filialkontoren försvinner tämligen snart. I dessa områden är det inte möjligt att förbättrasysselsättningsläget i 114 hela området genom sammanslagningav kommunerna. Det måste till helt Däremot är det troligt att situationen för människorna i Nr 113ytterområdena försämras, dels genom en försämrad service och dels även Torsdaeen den genom en försvagad representation i de kommunala organen.Genom redan gjorda indragningar och centraliseringar är situationen redan------ mycketsvär i mänga glesbygder. Det borde vara rimligt att nu avvakta erfarenheternafrån de 1970 bUdade storkommunerna innan man tvingar kommunerna i de mestutpräglade glesbygderna till sammanslagning 1974. Med hänvisning till vad som anförts i interpeUationenanhåller jag om kammarens tiUstånd att till civUministern fä ställa följandefrågor: uppfattningen att de mest utpräglade glesbygderna har specieUasvårigheter i fråga om avstånd och service vid förestående kommunsammanslagning? Kan dessaalldeles speciella omständigheter motivera ett uppskjutande avsammanslagningen i dessa områden? Denna anhållan bordlades. § 14 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 123 angående godkännande av överenskommelse mellan och om avgränsning av kontinentalsockeln i , ,och nordligaste delen av Nr 131 med förslag tiU lag om ändring i lagen (1970:412) om otUlböriigmarknadsföring, m. m. § 15 Anmäldes och bordlades skatteutskottets betänkande nr60 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:119 med förslag tillförordning om ändring i förordningen (1968:430) om mervärdeskatt jämte motion. § 16 Anmäldes och bordlades motionen nr 1759 av herrNygren m. fl. i anledning av Kungl. Maj :ts proposition nr 111 angåenderegional utveckling och hushållning med mark och vatten. § 17 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen av Nr 304 () till herr finansministern angående lånför bostadsbyggande utanför s. k. hälsovärdstätort: Avser statsrådet vidtaga åtgärder för att förbättramöjligheterna för stadshypoteksinstitut och bostadsfinansierandekreditaktiebolag att lämna och förmedla lån för bostadsbyggande även utanför s.k. hälsovårdstätort? Nr 305 () tUl herr utrikesministern omåtgärder mot stater som skyddar flygkapare: VUka internationeUa åtgärder anser regeringen bör vidtasmot de arabstater som skyddar och uppmuntrar flygkapare och andra terro rister? Nr 113 Nr 306 Herr yo«Mon i (fp)till herr statsrådet angående den " dga för folkhögskolorna; 9 november1972 ' avser statsrådet föreslå Kungl.Maj:t att utfärda ny stadga för -------------------- folkhögskolorna i anledning av skolöverstyrelsensförslag? Nr 307 i (vpk) tUl herrutbildningsministern angående användningen av missvisande läromedel: Är statsrådet beredd medverka till att uppenbartmissvisande läromedel inte kommer tiU användning i undervisningen? Nr 308 i () tiU herrjordbraksministern om proposition angående veterinärdistriktsindelningen m.m.: Kommer veterinärväsendeutredningens betänkande SOU 1971:3"Veterinärdistriktsindelningen, m. att läggas tUl grund för propositioni ärendet, och när kan propositionen i så fall förväntas? § 18 Kammaren åtskUdes .