prot · FV09146 · 1972-12-31 00:00:00 — God sysselsättning är den förstaförutsättningen, och vi har sett en raöjlighet till arbetstillfällen ochförbättrad ekonomi för komraunen. Därtill ansåg vi oss inte ha raöjligheter attförhindra en utbyggnad på laglig väg. Jag har alltjärat den uppfattningen attlagen måste ha sin gång och att övervägandena raåste göras av vattendorastolen. I civilutskottets betänkande har raan tagit upp frågan omMellanljusnan, och i det följande, herr talraan, vUl jag ge besked om hur jaghar uppfattat detta. Det är inte meningen att det skall ses som några direktiv,t. ex. till vattendorastolen. Som jag har kunnat tolka betänkandet anser varkenutskottet eller reservanter att raan kan avbryta den pågåendedorastolsprocessen. Vad som skall ske därefter är raera oklart, och jag tyckeratt såväl utskott sora reservation är otydliga på den punkten. Alla tycksemellertid vara övertygade ora att skall ge utbyggarnaklartecken för utbyggnad. Utgången där är väl inte helt given, eftersora dendebatt sora pågår ora vår railjö- och naturvård, inte bara närdet gäller Ljusnan utan på alla oraråden, raåste bli föreraål förvattendorastolens bedöraning. har jag tolkat utskottsraajoriteten så att riksdageninte skall föregripa doraen det är uteslutet då staten inte är sökande iraålet -raen att regeringen skall slutligt pröva frågan och att raan är bereddatt göra den förändring som behövs för att ge Kungl. Maj;t denna möjlighet. Jagkan inte finna att utskottsraajoriteten redan i detta skede vare sig taravstånd från en utbyggnad eller ger utbyggarna definitivt löfte. Till en början fann jag reservationen raera borga för enobjektiv bedömning, där man alltså hade båda alternativen raed i bilden när detgäller frågan om utbyggnad eller ej. Men sedan jag hört t. ex. herrar ochUllsten så undrar jag om samtliga reservanter står för den uppfattning som dehär har gjort sig till tolk för. För egen del har jag därför korarait tUl attraed utskottets skrivning får denna viktiga fråga en så rättvis och allsidigbedöraning som frågan är värd. Skulle det slutliga avgörandet bli attMellanljusnan bör förbli outbyggd, så förutsätter jag nej, jag kräver - attregeringen känner sitt ansvar när det gäller arbetstillfällen till Ljusdalskomraun, till vårt regioncentrum. Men lät oss inte vänta för länge! HerrLUNDBERG (s) kort genmäle: Jag har tagit upp frågan om Ljusnan därföratt det är kronans vatten. Bolagen har jag betraktat sora icke part i den härfrågan. raan godtar principen att enskilda kan gå in på kronans oraråden,begära utbyggnad ra. m., så river vi sönder hela vårt rättssystem och de principervi måste bygga på. Jag har inte yttrat raig ora sysselsättningsfrågor, menäven om det gäller sysselsättningsfrågor så raåste vara klar över attde principer och önskemål som uttalas i propositionen 111 raåste vara debärande i detta sararaanhang. Eftersora bygdebefolkningen har nyttjanderätttill älven, raåste saratidigt dess synpunkter beaktas. Detta är icke ensysselsättningsfråga, utan det sora är av vikt är att kronans rätt skall hävdasi detta saramanhang. Sedan får Kungl. Maj:t och bestämma de forraeroch den utbyggnad man skall ha. Men vi skall akta oss för att gå tillbaka tUlden lättvindiga prövning av kronans rätt sora förekora på 1600- och 1700-talenoch järaväl . Det är detta jag har hävdat när jag förordat attkronans rätt innebär att det är kronan sora skall begära att åtgärder vidtas iLjusnan. Det skall inget bolag göra som har lagt beslag på detta på ett sättsom raåste anses vara av samma karaktär som när man gör inbrott i bankero. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten () kort genmäle: inlägg belyser ju klartskillnaden mellan utskottsmajoriteten och reservanterna när det gäller fråganom att skydda de här älvarna. Majoriteten säger att man skall göra en lagändring sorainnebär att i pågående processer skall man kunna raed retroaktiv verkan införaen bestäraraelse att ärendet understäUs Kungl. Maj.ts utlåtande vare sig mansäger nej eller ja. Men det sägs ingenting om Uur Kungl. Maj;t skall handla vidett sådant underställande. hoppas att Kungl. Maj:t skall säga jatill utbyggnaden. Reservanterna har den uppfattningen att vi över huvud tagetinte skall bygga ut de här älvarna, och det är alltså ett klart besked. i (fp) kort genraäle; Jag kan instämma i vad sade . Sedan vUl jag säga ett par ord angående talet om att dettamed utbyggnaden är en sysselsättningsfråga. Jag har aldrig kunnat finna det.Man skulle visserligen under en kort övergångstid, ,bereda ett relativt litet antal man har uppgett att det skulle röra sig oraett 50-tal raänniskor från Ljusdalsbygden anställning. Men saratidigt raserarman oerhört stora värden för framtiden, vilket sänker bygdens attraktionskraftoch rainskar förutsättningarna för en fraragångsrik utveckling därefter. Man köper alltså ett litet antalsysselsättningstillfällen under för ett oerhört högt pris. Och detvore enligt rain mening ett svek mot den bygdens invånare att tvinga dera attoffra så raycket för att vinna så Utet. FruTHUNVALL (s) kort genraäle: Jag förstår att i intevar inne i kamraaren och hörde raitt anförande, där jag också talade om devärden sora finns och att de raåste tas tUl vara. Jag tror också att med den Regional utveckling och hushållning med mark och vatten utbyggnadsora raan för dagen är inne på skulle raan få lov att ta hänsyn tUl vissa avdessa värden, även ora vi raåste förstå att det förändrar en del av bilden. raenade kanske att jag till varje pris ville haen utbyggnad. Men jag uttryckte raig inte riktigt på det sättet. Jag sade attmitt huvudsyfte är inte en utbyggnad till varje pris, utan det ärsysselsättning för bygden. Vi kan ha olika uppfattning om vilka värderingar somskall göras ora raan först skaU tänka på sysselsättningen och om man skallgöra så sraå ingrepp sora möjligt i naturen. Men vad vi än gör och vad vi änbygger, så gör vi ingrepp och förändrar en natur. TUl vUl jag säga; Jag har stor respekt förherr känsla för allemansrätten och har varit böjd föratt instämraa i raycket av det sora sagt. Jag skulle också kunnahålla raed på den här punkten, ora jag inte hade just dagens situationatt ta ställning till, där kronan inte har gått in för några åtgärder. Vi kundeha haft den sitsen att kommunen hade ägt en hel del av dessa värden, ochdå hade situationen kanske varit annorlunda. Det såldes näraligen en raassaaktier just här för , men man sålde dem till dåvarandeArbråkraft i stället för tUl kommunen, sora vUle köpa aktierna vid dettillfället. () kort genraäle: gav sig här in på tolkningar avutskottsraajoritetens ställningstagande och det föranleder raig att säga någraord. Men först vUl jag säga att det förslag tUl ny reservation om jag fåruppfatta det så sora i lagt frara är en sådan därfinurlighet i överkant som raan tar tUl i en situation då man har svårt attvara klar och konsekvent. På det yrkandet yrkar jag klart avslag. Det är troligt, och många tror så att omvattendomstolen skall behandla detta ärende blir slutresultatet ett tUlståndför utbyggnad. Det är nog den vanligaste bedömningen, den raå vara korrekteller inte. För att få frågan prövad i ett allsidigare sararaanhang har vi iutskottet då funnit skäl att föreslå ändringar i övergångsbestäraraelserna tillden nya vattenlagen för att möjliggöra för Kungl. Maj.t att företa en sådanprövning. Det var utgångspunkten för utskottets resoneraang, och vi stannadeockså vid det förslaget. Vad den borgerliga reservationen nr 15 a beträffar är den ovanligt suddig. Den slutar raed att reservanterna inte vill ha någon ändring ilagen sora betyder retroaktivitet, saratidigt sora de borgerliga själva har sagtatt deras förslag innebär en ännu större ändring rörande raöjUgheterna attfullfölja en lag med retroaktiv återverkan av djupgående karaktär. Jag tyckerdet är egendomligt att man inte själv har upptäckt att det är föga konsekvens iden reservationen, om raan läser den från början till slut. Kanske har detförelegat oförenliga ståndpunkter bland reservanterna vilket det väl ofta görpå den kanten som har gjort att det nu finns oförenliga ståndpunkter också ireservationen. Det vore kanske skäl i, herr talraan, att försöka hålla rent ivår egen rättsmiljö. HerrNORDGREN (ra) kort genraäle: Ju längre man lyssnar tUl inläggen omLjusnan, desto större blir förvirringen. Den ena parten säger, att ora viföljer utskottets betänkande så händer det ingenting förrän ärendet har prövatsav dorastolen, och reservanterna säger att ora vi röstar raed reservationen såräddas Ljusnan under aUa förhållanden oavsett vad domstolen säger. Så ungefärhar saken framställts. Men i reservationen står det: "Ett direkt uttalandefrån sida, som skulle innebära ett föregripande av doraen itillåtlighetsfrågan, torde strida raot grundlagens anda ." Det är enunderlig inställning. Enligt rain uppfattning ligger den här frågan fortfarandeunder dorastols prövning, och då ankommer det inte på att gå in påden. Reservanterna tycks också dela den uppfattningen i en av skrivningarna ireservationen. För att ledamöter skall kunna veta hur de skallrösta vore det önskvärt att vi fick ett klart besked. VUl vi gå in idorastolens prövning och föregripa den, eller vUl vi det inte? Det börriksdagens ledaraöter få klart för sig, innan vi tar ställning. (vpk) kort genraäle: försöker här sitta på tvåstolar, och då blir hennes resonemang som det blir. Hon sade att hon hadepåpekat den negativa utveckUngen i Ljusdalsblocket, men vad har sedan hänt, fruThunvall? Jo, befolkningen där har minskat med 3467 personer. Och vad beror det på? Ja, den saken har jag redogjort för Utethär . Det beror på att privatkapitalet är dethärskande också i , precis som det är på övriga platser i . Detfinns bara ett sätt att lösa sysselsättningsproblemen i , och det äratt staten går in med en statlig basindustri i kommunblock. Det kanbrorasa upp den negativa befolkningsutvecklingen. Vad beträffar utbyggnaden av vattenkraften vill jag citeravad den socialderaokratiska arbetarkoraraunen i i Värralandsäger när det gäller vattenregleringen inora den koramunen. Man har i raotionertill distrikts- och partikongresser begärt hjälp för att bli löst från den, somdet heter, "eviga dora" som synes innebära att kommunen genomvattenregleringen fått sina mUjövärden fördärvade och därigenom fråntasmöjligheterna rill industilokaliseringar och satsningar inom fritidsnäringen.Det är vad resultatet av dessa vackra utbyggnader blir. Det är också vadresultatet komraer att bU för koramunblock ora raan tillåter utbyggnadav Mellanljusnan. Man skjuter på det sättet sysselsättningsproblemen framförsig. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrULLSTEN (fp) kort genmäle: Både och ochmöjligen också försökte hävda att de som stöder reservationeninte riktigt vet vad de vill. Jag tycker allvarligt talat att de sora stigerupp och talar för utskottsraajoriteten skall vara försiktiga raed att säga attden andra sidan inte vet vad den vill. Såvitt jag förstår finns det nu femolika tolkningar av utskottsmajoritetens ståndpunkt. Vi har för det första den Regional utveckling och hushållning med mark och vatten raotiveringsora den socialderaokratiska raajoriteten i utskottet givit. Vi har för detandra koraraunisternas första tUlägg till denna raotivering. Fördet tredje har vi koraraunisternas andra tiUägg tillmotiveringen. För det fjärde har vi ett tillägg till sarama motivering av herrWestberg i , och har vi för det femte också önskan,riktad till regeringen när den så sraåningora skall pröva ärendet, sora gick utpå att raan borde positivt pröva möjligheterna att bygga ut Ljusnan. Mot alladessa mycket oklara, delvis raotstridiga uppfattningar hos raajoriteten står enklar och entydig ståndpunkt i reservationen. Den säger nej tUl den principelltraycket tveksararaa åtgärden att införa retroaktiv lagstiftning, men den sägerockså ett klart nej till en utbyggnad av Ljusnan och andra oexploaterade älv-och sjösystera. Den kan göra det, därför att det inte behövs någon retroaktivlagstiftning för att åstadkomma de planeringsriktlinjer sora skall inryraraakravet på ett nej till fortsatt utbyggnad. har, sora jag sade i gårkväll, här att ta ställning till två förslag. Det ena tar ställning iprocedurfrågan och läranar sakfrågan fullständigt öppen raan har ingen aningora vad sora koraraer att hända raed Ljusnan - det andra, reservationen, ärklart entydig: nej till utbyggnad. HerrLUNDBERG (s) kort genraäle: Jag skulle vilja säga tiU attdet är grundlagen jag har talat ora. Vid utbyggnaden av Krångedefallen, därraan hävdade en äganderätt, sades det uttryckligen ifrån att en sådanäganderätt stred raot grundlagen och mot vad som föreskrevs i Kristofferslandslag . Även vid utbyggnader i och kraftverk m.m. har det uttalats att äganderätten låg hos kronan. Jag kan inte förstå kan hävda att enskilda kan få ta på sig kronans rätt och handla därefter.Är 1868 uttalades det i andra kammaren: "Sålunda har förvaltningen skjutit sig emellanRegering och Representation. Den har gjort oraöjligt för Regeringen attfraragå längre på reforraernas väg, än dessa förvaltningsverk, till hvilkafrågorna för utredning hänskjutits, prövat skäligt att förordna. När en reforravarit i fråga, har den lagts i händerna på förvaltningsverken, hvilka lagthinder i vägen derför, och så raånga om och men hafva framställts, att sakenofta derigenom blifvit förstörd. Derföre har raan också nästan för hvarje frågaraåst tillsätta särskilda koraitéer raed föreläggande för dessa af vissagrunder att följa; och endast på detta sätt har man lyckats att nådet mål, hvartUl man syftat. Jag tror derföre, att det är hög tid att komraafrån denna organisation." Jag har inte talat ora domstolar. Jag har talat omärabetsverk sora har skyldighet att följa grundlag. Denna rätt stadgasi grundlagen, och vi skall följa grundlagen även när det gäller att skyddavärden, sora tUlkoraraer en bygdebefolkning, och kronans rätt i dettasaramanhang. Sedan kan man ha synpunkter på sysselsättningen m. ra., raentar vi upp den saken koraraer vi in på ett oraråde sora vi har föga anledningatt syssla raed här. Detta är skälet till att jag har företrätt den häruppfattningen. HerrWESTBERG i (fp) kort genmäle: Bara ett par ord först till raenar att min framställning skulle ha varit oklar. Jag har svårt attförstå det. Jag har kort och enkelt yrkat bifaU till reservationen. Det är mittförstahandsyrkande, och det är väl lätt att förstå vad det innebär. EUer hur,? Sedan har jag ställt ett andrahandsyrkande under förutsättningatt utskottet skulle vinna, vUket jag hoppas att utskottet mte gör. DärigenomvUl jag försöka påverka utvecklingen i den riktning jag önskar, dvs. att räddaMellanljusnan från utbyggnad. Det är så väsentligt att jag ansett raig böraframstäUa detta andrahandsyrkande. Det har sagts att vi vill gå in i dorastolens handläggningav ärendet. Jag vet inte var raan har fått det ifrån. Vad jag kan förstå haringen hävdat den meningen. Det står naturligtvis domstolen fritt att fullföljavad den påbörjat. Men vad vi önskar är att klart skall säga ut hurden ser på dessa frågor. Jag tror att det är väsentligt att det sker. Regional utveckUng och hushållning med mark och vatten () kort genraäle: Till skuUe jag vUja säga att jagaldrig varit oviss ora hans tolkning av reservationen - jag sade också i raittanförande att hans tolkning är helt klar. När det gäller håller jag raed ora och detsade jag också i mitt anförande - att vad jag sade sedanalltjämt är lika aktuellt för mig. Men ett av de statliga företag sora herrMåbrink efterlyser får vi när det av staten halvägda iLjusdal nu kommer att bli belagt av Svetab. Men vi har ännu inte enbartstatliga företag i det här landet, och det lär väl dröja innan vi får det. Vihar en blandekonorai, och vi har fått lära oss att ta till vara även privataföretag. Många av dera har korarait sora - jag har uttryckt det så lyxigafjärilar som tagit ut av bygden vad den kunnat ge. Sedan har de givit sig i vägtill nästa marknad, raedan vi har suttit kvar med skiUderna, Det här skulleinte bli en sådan industri det är vi helt övertygade om och det skulle geoss det andrum som vi tror vi skulle behöva. Vi får ingen industri ,även om man lovar oss en . Det tar sin tid innan vi får den, och vibehöver på oss. Här skulle vi få arbetstillfällen - stora eller småmen värdefulla för . Men jag har sagt och det viU jagunderstryka att huvudändaraålet inte är att få älven utbyggd för attdärigenora få industrier och förbättra ekonomin. Kan man på annat sätt ge ossdetta, för den händelse raan nu stannar för att inte utbygga älven vi harinte sett slutet på detta ännu , vill vi i alla fall att raan skall ha iåtanke hur allvarligt vi ser på den här saken och att vi raåste fåsysselsättning däruppe. Det har varit det viktiga för raig. HerrBERGMAN (s) kort genraäle; TUl i vill jag barasäga att hans andrahandsyrkande i stort sett är detsararaa somreservationsyrkandet, och det är oförenligt raed utskottsraajoritetens förslag.Det var detta sora jag karakteriserade sora finurlighet i överkant soraresulterade i suddighet. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten har citerat en rad uttolkningar avutskottsmajoritetens förslag. Men flertalet av uttolkarna är sådana som tyckerilla ora utskottsmajoritetens förslag, och deras sätt att tolka har jag intenågon större anledning att ställa mig bakom. De sora i utskottet stått bakoradetta har haff helt entydiga tolkningar, och det kan icke göras gällande attdessa tolkningar har varit skiljaktiga. Vad beträffar detta raed retroaktiviteten, ,är vi på det klara raed att vårt förslag innebär en retroaktiv tUlärapning avandra processregler. Det tycker vi i detta fall kan vara betänkligt, men inteså betänkligt, som det förslag, varom talesmannen för reservanterna i debattentalade ora. Det skulle egentligen innebära en retroaktiv förändring av demateriella förutsättningama för dorastolens prövning. Det är att snuska ned ivår rättsrailjö. Jag har inte den ringaste arabition att ens försökauttolka vad vill. Det är nästan omöjligt, för i den här frågan trorjag att han inte själv vet vad han vUl i varje fall vet inte de som stårbakora reservationen vad de tUlsararaans viU. (ra) kort genraäle; Här är det tydligt kan lägga in nästan vilken tolkning som helst i reservationsskrivningen. Vihar ju under denna debatt fått åtskUliga tolkningar av såväl utskottets somreservanternas skrivning. Jag beklagar i allra högsta grad detta. Det innebäratt man blir tveksara att deltaga i röstning. Detta är ytterligare ett bevis påatt det inte funnits tid att diskutera frågan tUlräckligt. Jag håUerfortfarande styvt på, herr talman, att riksdagsledamöterna bör veta vad deröstar på, och det vet vi tydligen inte eftersom skrivningarna kan tolkas påolika sätt. Jag vill gärna veta om någon av dera som varit med om dennaskrivning är beredd att säga att skall sätta sig över endomstolsprövning. HerrULLSTEN (fp) kort genraäle; Det är gott och väl att socialderaokraterna icivilutskottet visste vad de skrev när de utforraade raajoritetens utlåtande.Men är det raiinga ledamöter som vill veta vad det betyder ora de röstar förutskottet respektive vad det betyder om de röstar för reservationen. Som jagpåpekade förra gången har vi här fått fera olika tolkningar av vadutskottsraajoriteten egentligen önskar. Den grundläggande frågan gäller; Ärutskottsraajoriteten/ö> en utbyggnad av Ljusnan eller är raan emot en sådanutbyggnad? På den punkten vUl utskottsraajoriteten inte tala ur skägget - detvill varken eller någon annan göra. Utskottet har i stället helt koncentrerat sig på ora enviss ändring i vattenlagen och icke alls tagit upp sakfrågan, vare sig det kravsom ställs i partiraotion och som gäller planeringsriktlinjer förälvutbyggnad över huvud taget eller den här speciella frågan om Ljusnan soratagits upp i en fyrpartimotion. Man tar inte alls ställning till detta, utanförsöker blanda bort korten genora att tala om en helt annan sak. Men jagtycker den här debatten nu har visat att man inte har lyckats raed det. klarlade i går fuUständigt entydigt och hanhar ännu inte blivit raotsagd av någon, varken av statsrainistern,civUrainistern eller statsrådetLidbora, sora väl saratliga tre får förutsättas ha kunskaper nog att bedöraaden här saken. Det raåste därför vara klarlagt nu att ifall beslutaratt sora planeringsriktlinje för den fysiska riksplaneringen fastslå att ingaälvar skaU byggas ut, så koraraer Ueller inga älvar att byggas ut, eftersomdetta är ett bindande besked till regeringen. Det är på det sättet att dennaplaneringsriktlinje, liksora de övriga, skaU förankras i generalplanen. Oraraan i en generalplan för det här området säger nej till kraftverksbyggen såtar detta över eventuella beslut av . Detta är ett fullständigt klart besked, ! Nikan raed förtröstan rösta på reservationen, om det är Ljusnan Ni är ute för atträdda. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrKOMSTEDT (m): har något skäratsarat skrivitatt i har kallats för"herabygdsdagarna". Jag tycker inte att raan bör skärata om de tingvi debatterar nu - de är alltför väsentUga och viktiga för det. Ätt riksdagenhar visat så stort intresse för de här frågorna bevisar ju bara att detfortfarande finns folk som ägnar uppraärksamhet åt sina bygders och landetsproblera ibland har jag oneklignen fått intrycket att raan i denna kararaarebara vill lösa de stora världsspoUtiska probleraen. Jag har antecknat raig på talarUstan för att i denregionalpoUtiska debatten fraraföra några synpunkter på vad som sararaanhängerraed vad regeringen har aviserat skall koraraa under vårriksdagen1973, dvs. skatteutjämningsförslaget, sora berör våra kommuner. Den propositionsora skall korama och det ärende vi diskuterar hör nämligen intimtsararaan. Remissvaren från är utomordentligt kritiska rillskatteutjämningsutredningen, man anser förslagen oacceptabla och därföromöjliga att lägga till grund för en proposition. Regeringen har dock inte avvaktat remissvaret, utan sammadag som remisstiden utgick lade regeringen fram regionalpropositionen, varisägs att raan koramer att framlägga förslag grundat päskatteutjämningsutred-ningens betänkande. Sydsvenska komraunalraän har anslutit sig till vad somstår i propositionen 111: "Regionalpolitiken måste vidareutvecklas till envälfärdspolitik för alla delar av landet. Hela samhällsverksaraheten måsteengageras i strävandena att åstadkomraa större järalikhet raellan raänniskornai olika regioner i fråga ora både sysselsättning och service." Detta anser vi som är bosatta i vara ganskasvårt att börja diskutera eftersora vad vi komraer att beslutaora, är de principer som så småningora skall läggas till grund även förskatteutjämningens proposition. Detta innebär alltså att vi komraer att fattaprincipbeslut nu men kanske inte förrän om ta beslut som så intimthänger samman med dagens debatt. Det finns därför många komraunalpolitiker iSydsverige sora känner sig raaktlösa inför sin uppgift. Vi skall emellertid inte på något sätt vara kririska ochavundsjuka -åtrainstone är inte jag det - mot våra norrländska vänner sorakärapar för Regional utveckling och hushållning med mark och vatten sinabygder och strävandena där, raen vi måste ha klart för oss att det även i andradelar i detta land finns problem som är jämförbara raed Norrlandslänens problemtrots att den geografiska placeringen gör att somliga delar ligger så långtsöderut som det är möjUgt att komma innanför detta lands gränser. Kristianstadslän, som jag själv representerar, har haft stora bekymmer. Där har skett storaåderlåtningar därför att länet varit ett typiskt jordbrukslän.Strukturrationaliseringen i samhället har medfört att detta län mycket hårt harfått vidkännas förluster. Man har - om uttrycket tillätes så långt söder över fått rena glesbygdskommuner. Man har inte alltid kunnat fäersättningssysselsättning för de friställda inora jordbruket, och deindustrier, som redan varit etablerade, har i många fall fått bekymmer ochtvingats avveckla sin verksamhet.