prot · FV0992 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag vet inte om jag skall tolka inlägget avherr i som negativt eller posilivt. Jag tecknade min bildav utvecklingen mot bakgrund av att jag önskar det har jag framfört vid fleratillfällen i kammaren en annan fördelning inom totalförsvaret men också enannan fördelning mellan försvarskoslnader och konstruktiva fredsåtgärder föratl undvika konflikter och skapa rättvisa i världen. Försvarets fortsatta inriktning m. m. Detönskemålet är jag inte ensam om. Jag refererade Förenlu nutionernas ochgeneralförsamlingens möte , där man antog en resolution där mun påtaladede ekonomiska och sociulu följdernu av kapprustningen och dess ytterst skudliguåterverkningar för världsfreden. hur också ullulut sin oroöver de växande militära utgifterna, som är en lung börda för alla folk. Mansäger att en minskning av de militära utgifterna skulle främja den sociala ochekonomisku utvecklingen i ullu länder. Jag vet inte om delta är att jämföra med undrasumhällsgrenur, som sade, Förenlu nutionerna hur ullulutsin uppfattning om rustningarna så, och jag står helt bakom det uttalandet.Jag tror att det är nödvändigt alt man för upp försvarsdebatten på det planetatt den rör hela världens fred och inte bara freden för nation. Ävenom del anslag vi kommer ull bevilju och inriktningen uv det förslag somvi här kommer ull ta ställning till ger oss möjlighet till nedlruppningframgent fortsätter vi trots ullt uti bidra till rustningarnas stegring. Jag ur glad över del erkännunde som att del är svårt för politikerna att följa med i detaljerna iförsvarsfrågorna. Såvitt jag har kunnat förstå och jag hur ägnut mig åtförsvursfrågorna är det inte särskilt mycket lättare all göra detutanför del här huset. Det är kanske därför som vi inle har den intensivaförsvarsdeball hos allmänheten som vi önskar och som kanske skulle kunnaföranleda ett starkare opinionstryck för en sänkning uv försvarskostnadema. i (s) kort genmäle: Det ur ulldeles givet ell ungeläget önskemåluti något sä improduktivt som rustningar inte lur för stor del av världensresurser i anspråk. Jag sude i milt unförunde på fömiiddugen att jug är gunskaövertygad om att önskemal om att tillgodose undru behov kommer uti vuru enpress på mililärulgifternu i hela världen. Vi är kanske litet pretenliösu här ivårt lund. Vi kunske hur retat andru länder genom ull vilju ge oss självarollen av ett föredöme, men jag hoppas att vi i detta avseende skull kunna vurudel just genom den styrning av försvursplune-ringen som vi har börjat införa, I den planeringen och de studiernaskall också civilmolståndslanken observeras. Man kunde vura så prugmulisk utimun sude att det är betydelselöst om några ytterst tror atl civilmotstånd kanvara ett ullernaliv och undra, till vilka jag räknar mig, att det kan bli ettkomplement. Del väsentligaste för bör väl vara att man bejakar altcivilmolständssludier får bedrivas. För mig skulle del vara en djup oärlighet,om jag påstod att jag trodde att civilmotstånd kan bli något unnat än ett låtvara viktigt komplement, när vi söker bygga upp ell avvärjningsförsvar. FruTHEORIN (s) kort genmäle: Jag är glud ut ull sä puss mängu ord ät civilmotslåndel. Jag hur själv begränsat mittinlägg om den suken, eftersom debutten om civilmotstånd hur förts vid fleruundra tillfällen.Jug skull inte heller nu förlänga diskussionen. Min utgångspunkt är all ell civilmotstånd och studier förett sådant måste diskuteras förutsättningslöst. Att ta ställning tillcivilmotståndet som ett alternativ eller komplement kan vi kanske inte göraännu på inånga år. Vi måste ha mera kunskap om del, och frumför ullt kunskup omdel som en inlärd metod. Än en gång vill jag pupeku för kammarens ledamöter uttkruven i motionen 1613 är mycket hovsamma och inte tar i anspråk några extrakostnader. Vi yrkar bara på en punkt och del tycker jag atl utskottet pånågot sätt kunde ha ställt sig bakom - att i de fortsatta studierna bör ingåuppgiften atl undersöka hur en omfördelning av försvarskostnadema kan ske lillfördel för det ekonomiska försvaret, det psykologiska försvaret,fredsforskningen, den konstruktiva nedrustningen och fredsarbetet. Jag tyckerdetta är krav som hela kammaren skulle kunna ställa sig bakom. All det kan finnas olika uppfuttningur om huruvida vi pådetta studium klart skall uttala att flygplan 80 skall uteslutas kan jag förstå,även om min uppfattning är att så skall ske. Jag vidhåller fortfarande mittyrkande, då inle försvarsministern har kunnat ge mig svar på den fråga jagställt. Försvarets fortsatta inriktning m. m. HerrGUSTAVSSON i (s): Vårt lund har åtnjutit fred ,och det har givetvis varit uv oskuttbart värde för oss. En fortsatt fredligutveckling är också av grundläggande betydelse för vårt lands fortsattaframsteg. Det primära målet för vår säkerhetspolitik är därför all skapa bästamöjliga förutsättningar för vårt land att hålla sig utanför ett framtida krig.Det har framhållits att det varit den neulrulitclspolitik som vårtland har fört som har möjliggjort denna långa fred, och det torde vara enriktig bedömning. Ar 1968 fastställde en formulering av vårsäkerhetspoliti.ska inålsältnjng så lydande: "säkerhetspolitik,liksom andra länders, syftar till att bevara landets oberoende. Vårtsäkerhetspolitiska mål bör därför vara att i alla lägen och i former som visjälva väljer trygga en nationell handlingsfrihet för att inom våra gränserbevara och utveckla vårt samhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturelltoch varje annat hänseende efter våra egna värderingar samt i samband därmedutåt verka för internationell avspänning och en fredlig utveckling." Jaghar funnit skäl all framföra detta. Självklart blir våra möjligheter att leva i fred större,om vår omvärld är fredlig. Att verka för fred är därför den bästaförsvarspolitiken. Men våra möjligheter att påverka omvärlden i riktning motinternationell avspänning är begränsade. är ett litet land medbegränsat politiskt inflytande. Men där tillfälle bjuds lill en insats för enslubil utveckling och en nedtoning uv hotande konflikter, är vi beredda attgöra vad som på oss ankommer, och så har även skett. Vårt land har spelat en aktiv roll inedrustningsförhandlingarna, och vi har engagerat oss i kontrollåtgärder, därdet har visat sig praktiskt. Vi har medverkat i fredsbevarande insatser iKorea, , och på . Nr 92 Vår säkerhetspolitik är inriktadpå neulrulilel i händelse uv krig och en Måndagenden därav betingad ulliunsfrihet underfredstid. 29 maj1972 Ämlu harde stora politiska partierna i vårt Försvarets fortsatta inriktning m. m. land varittämligen överens om utformningen av vår försvars- och säkerhetspolitik. Del ärinte längre någon diskussion om vi skull ha ett försvar eller ej. Denövervägande delen utav landels befolkning är överens om att vi skall ha ell braförsvar. Diskussionen gäller hur mycket av den gemensamma kukun som skallavdelas lill försvaret. Vid del senaste försvarsbeslutet uppstodvisserligen en viss oenighet, men del var en oenighet meru på ytun än pådjupet. Del gällde anslagens storlek, där skillnudernu visserligen inte varoväsentliga, men del vur dock inte fråga om de slora huvudlinjerna i vårförsvars- och säkerhetspolilik. Där är den politiska enigheten mellan de slorapartierna bestående. Del är självklart atl denna enighet har varil och är avmyckel stort värde. Den vittnar om en fasthet och beslutsamhet utåt och denmöjliggör en fast och långsiktig försvarsplanering. När försvarsbeslututformades sä skedde det mol bakgrunden av ull en politisk avspänning hudeinträtt i . Siluulionen är i stort sett densummu i dug. Vill försvursulskoltets behandling uv propositionen 75 år1972 har inle enighet kunnat uppnås, utom i fråga om grunderna för vårsäkerhetspolitik och om totalförsvarets inriktning i stort. Beträffande den ekonomiska planeringsnivån för den kommandefemårsperioden har den socialdemokratiska utskottsmajoriteten tillstyrktdepartementschefens och regeringens förslag om en ram på 32 miljarder 350miljoner kronor. De borgerliga ledamöterna har inte funnit detta tillräckligtutan har reserverat sig för högre belopp. Utskotlsmajoriteten har emellertidansett all det med hänsyn lill det slatsfinansiella läget är nödvändigt altäven med försvarsulgifterna visa en viss återhållsamhet. De föregående talarna för utskottet harredogjort förde olika punkterna i betänkandet, varför det inle finns någonanledning att nu efter elva och en halv timmars debatt ytterligare upprepa det.Jag skall endast beträffande och motioner deklareraall utskottet enhälligt inte funnit anledning att tillstyrka motionerna. Jug skall, herr talman, sluta med alt yrka bifall tillförsvarsutskottets förslag på samtliga punkter. i (s); I del slora militära utgiftspaketel på drygt32 miljarder kronor finns det några ganska obetydligaanslagsposter som berör vårt lands förmåga att göra effektiva insatser i detinternationella nedruslningsarbetet. har spelat en aktiv ochinternatio nellt uppmärksammad roll vid nedruslningsförhandlingarna i och vid FN:s nedrustningsdebalter i . Vår delegation har fört fram förslag och .synpunkter som genom sin sakliga tyngd påverkal förhand- 160 lingsarbelet och utformningen av deavtalstexter som på vissa områden begränsatkapprustningen i världen. Inom gruppen ulliunsfria stater vid har intagit en särställning, därför all var \Af.A i delegationförfogul över högl kvulificerude experter som kunnut mutu sig . medstormuklenias velenskupligu rådgivure. Dennu vetenskupligu konipe- --- lens hur ihuvudsuk hämluls frän försvurets forskningsunstult. Mun kun Försvaretsfortsatta suga ult positiva bidrag till det internalionellanedruslningsur- inriktning m. m. betet till betydunde del varil enspin-off-effekl av vår internulionelll setl högtstående försvarsforskning ochdä främst verksamheten under program el em en (en A-, B- och C-.skyddsteknikunder delprogrummel FOA. FOA:s ledning och försvursdepurlemenlet hur vurit ytterstungelägna ull ge ull tänkbar hjälp lill nedruslningsdelegalionen. Dennupositiva inställning kommer säkerligen ull finnas också i frumliden, men munmåste tyvuir sätta frågetecken för FOA:s frumliilu förinugu alt stå till Ijänslmed kompetenta rådgivure i de frågor som kommer utt vuru centrala fördelinlernulionellu nedruslningsurbelet under 1970-tulel. fknom ult mun inom FOA prioriterur ned den verksamhet somberör ABC-vupnen försvugur man också sina möjligheter ult bistå, den svenskunedrustningsdelegulionen. Den nyu progrumbudgeleringen innebär allförsvursforskningen direkt vägs mol antlra krav på försvarsunslugen. bliren fråga om ull välju mellun fler kanoner alt sällu in mot länklu ungreppsfulleller forskning som eventuellt kun minsku krigsriskemu någon gäng i framliden.Nedruslningsurbelet syftur ju inte till försvui mo! ungrepp ulun hur som målull minska riskerna för ull inlernulionellu konflikter leder lill krig. De mililäru plunerarnu resonerur förmodligen rulionelllfrån siiiu ulgångspunkler när de priorilerur ned forskningen kring kärnvapenoch de kemisku och biologiska vapnen. Men del bör ju inle enburt vara de remmilitära avvägningarna som skall slyra de pengar vi satsar pä vår ylliesäkerhel. De svenska insutsernu i det inlernulionellunedruslningsurbelet är ju en del UV vår allmänna säkerhetspolilik och finnsockså med i den målsättning fastslälK. Del vore därför högst olyckligtom nyu biKlgeteringsmetoder och nyu mililäislrutegiska avväganden lesulterude ien försvugud svensk insats vid nedruslningsförhundlingurna. Mun kun beräknu ultdel under de nämiusle åren skulle behövas en knupp miljon kronor -ulöver vad som sulsus för renl mililäru ändumul för utt upprätthålla ensvensk grundkonipetens på detta område. Jag haren viss förståelse för all dessakostnuder inle kan täckas inom de normulu budgetramurnu, eftersom de inte klurtkan motiveras med mililäru urgumenl. Men del bör rimligen finnas möjlighelerult läggu kostnaderna utanför, på del salt som mun gjort beträffande exempelvisdel inlernalionelll uppmärksummude seismiska korset i och den svenskaFN-lruppen. Det vore värdefullt om försvarsminislern, i någotsammanhang, kunde utlova åtgärder som lillförsäkrar oss fortsatt tillgång lill kvalificerad vetenskaplig expertis inom ABC-området. Tas inga sådana initiativ, kommer all förlora en slor del av sin förmåga all lämna positiva bidrag lill del internalionellu nedrustnings- arbetet. 6 RiksdaeensnrotokoU 197? Försvarets fortsatta inriktning m. m. HerrSVANSTRÖM (c): Jag hör de glailu tillrop i kammaren när jagnu utan att varu unmäld på talarlistan gick upp i talarstolen. Som försvar kanjag möjligen anföra att de som var anmälda i förväg i mänga full använtväsentligt längre lid än vad de hade antecknat sig för. Jug har under denna dagslånga debatt om försvarsfrågankunnat konstatera ull en myckel liten del ägnats åt de värnpliktigasförhållunden. Jag beklugur del, eftersom ett vidhållande av värnpliklslanken iSveriges försvar och av tanken på ett folkförsvar i hög grad förutsätter ettaktgivande på de speciella synpunkter som måste tillgodoses för atl mun skallfå de värnplikligu med sig i olika sammanhang. Jag tar därför, herr talman,tillfället i akt att nu här anmäla att sådant intresse forlfaiande finns på olikahåll i riksdag. Sålunda har i motionen 1612 ett antal centerpartistertagit upp värnpliktsfrägorna och bl. a. begärt att mun skall höja den kontantadugsersättningen till och ytterligare förbättra de socialaförmånerna, att demokratiseringssträvandena vidgas, alt lokaluppruslningenytterligare påskyndas, atl staten medverkar till bildandet av envärnpliktsorganisation och alt värnplikts-riksdagen utrustas med ell permanentkansli. Desutom vill jag påpeka att det i annat sammanhang har framförtsönskemål från vårt håll om helt fria resor för de värnpliktiga. Beträffande de kontanta förmånerna säger utskottet, tillstyrker Kungl. Maj;ts förslag om höjning och alt utredningpågår om ytterligare förbättring av dessa förmåner. Jag vill uttala den förhoppningenall den särskilda utredningen verkligen skall komma fram till hur nödvändigtdel är att här få till stånd en väsentlig och bestående förbättring. När del gäller kasernuppruslningen säger utskottet att dennu sker i mycket hög tukt. Jag skulle vilja ställa frågan vad denna höga taklinnebär. Del kunde vara intressant att få reda på hur snart en uppruslning avkasernerna till en någorlunda modern standard kan genomförus. Kommer det utt ta10 eller ? Jag anser del i sakens nuvarande lägeogörligt att ställa några yrkanden, men jag har med detta korta anförande velatpåpeka ult de värnpliktigas förmåner och behandling i olika sammanhang haravgörande betydelse för del svenska försvaret och för hela svenska folkelsuppfattning av delta. Del kan lyckas vara en liten fråga när vi här i debutlenrört oss med belopp på miljoner och åter miljoner och med tekniskt avanceradevapensystem av det ena eller andra slaget. Men kvar står ändå, herr talman, attvi i botlen, även i detta del ruskigaste av hantverk, måste ha utrymme förmänskliga synpunkler, och därvid kommer utan tvivel behandlingen av devärnpliktiga in som en väsentlig faktor. HerrPETERSSON i Gäddvik (m); Eftersom inte har ställt någotyrkande, skall jag fatta mig mycket kort. Som vet, finns det nuen utredning som sysslar med de värnpliktigas förmåner, och hela utskoltet - ävenherr partivänner - har yrkat avslag på den motion Nr 92 som här har lalal för. Överiäggningenvar härmed slutad. Försvarets fortsatta Punkten 1 (försvarets fortsatta inriktning) inriktning m. m. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 1613 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion; Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom. A 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1613 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Mom A 2 och B Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1609 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom. C röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1609 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 297 Nej - 14 163 Nr 92 Mom. D 1 Måndagenden Propositioner gavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels 79 mai1972 reservationen nr 2 av herrGustafsson i Stenkyrka m. fl. Försvarets fortsatta inriktning m. m. del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Stenkyrka begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom. D 1 röstar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservalionen nr 2 av i i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i Stenkyrka begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 201 Nej - 113 Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels det av i i anslutning till motionen nr 953framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom. D 2 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit del av i i anslutning tillmotionen nr 953 frumställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservalionen nr 1 av i Gäddvik m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Gäddvik begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; 164 Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom. D 3 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Gäddvik begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde alt hanavsett alt rösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Mom. D 4 , . Propositioner gavs på bifall lill 1 ;o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 2 av i Stenkyrka m. fl. imotsvarande del samt 3:o) reservationen nr 3 av i Gäddvik ochherr tredje vice talmannen , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då i Stenkyrkabegärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i Gäddvik begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes.följandevoteringsproposition; Den som vill atl kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr 17punkten 1 mom. D 4 antar reservationen nr 2 av i Stenkyrka m.fl. i motsvarande del röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren lill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr3 av i Gäddvik och herr tredje vice talmannen . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ju-propositionen. Dåherr i Gäddvik begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Dennu omröstning gav följande resultat; Nej - 46' Försvarets fortsatta inriktning ni. I enlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Försvarets fortsatta inriktning m. in. Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom D 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Stenkyrka begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 163Nej - 151 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1613 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruTheorin begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom. E 1 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1613 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. E 2 och E 3 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 4 av i Gäddvik m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGäddvik begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 mom. E 4 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Gäddvikbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1613 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruTheorin begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten I mom. G 1 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1613 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punkten 2 (ändrad grundutbildning m. m. för värnpliktiga) Mom. A och B Utskottets hemställan bifölls. Försvarets fortsatta inriktning in. Propositioner gavs på bifull till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1609 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 2 mom C röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1609 i motsvarande del. Nr 92 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens den ledamöterha röstat för ja-propositionen.