prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — Det finns en tendens, numera, att se skolan ochutbildningen som praktiskt tagel enbart näringslivets och arbetsmarknadenstjänare och som grundläggare av förutsättningarna för mer eller mindreuteslutande produktion av materiella nyttigheter. Vågar jag citera detallbekanta 4:4; Människan skall leva icke allenast av bröd? Del är välfrämst det som ger vissa studieämnen, icke matnyttiga, derasvärdighet och existensberättigande. dem skulle exempelvis nog ingenjörerkunna framställas enklare och billigare, men då blev det också bara ingenjörer.Man kan hysa fruktan för en alltmer tilltagande dominans för det s, k,nyttomomentet i utbildningen, tendensen att låta näringsUvet respektivearbetsmarknaden totaUeda utbUdningen, tendensen att sätta s, k, lyxämnen påundantag vid universiteten, tendensen att nästan uteslutande tala om att aUutbUdning skall vara yrkesinriktad. Studieförbunden med sin stora andel av deticke-obligaloriska utbildningsutbudet i vårt land har här, som jag ser det,sitt speciella ansvar: att vara tiU också för den s, k, egennylligaundervisningen. Det heter så vackert i skolans läroplaner alt undervisningensmål är att låta individen förverkliga sig själv. Skolans verklighet är en annan. Men i Nr 73 studiecirkeln, omfattande snart nog vilket egennyttigl ämne som helst. den har individen sin chans utan nyttoberäkningar och betygsstress, 4 ,,,21 1972 Vuxenutbildning, m. Det är av väsentlig betydelse att studieförbunden får-mäta sina krafter i fri tävlan atl nå ut lill så många människor som möjligtmed rika och växlande studieutbud och kvalificerade lärare. Studieförbundenskall få vända sig till alla, och alla skall ha tillträde till delstudieförbunds undervisning som de själva önskar ta del av, 1 den friheten böri princip inga inskränkningar finnas. Det synes ocksä folkbildningsförordningenförutsätta, där del i kommentaren, citerad också av och idet särskilda yttrandet, heter att det förhållandet alt bUdningsarbetet skallvara fritt och frivilligt innebär all studieverksamheten skaU vara fri ochoberoende av direktiv från , medlemsorganisationer, företag och andraintressenter. har ju olika huvudmän och rymmer inomsig olika slag av medlemsoiganisationer. Det betyder lielt naturligt ochföljdriktigt atl studieförbunden i en del av sin verksamhet och i en del avsitt kursutbud riktar sig i första hand tUl dessa organisationers medlemmar,betjänande de studieönskernål som dessa kan ha och även uppgörande kurserna isamråd med dessa. Om det är ingenting atl säga och det är helt i sin ordning. Äandra sidan får emellertid inga organisationers medlemmar försättas i densituationen atl de förhindras alt ta del av vjlken kursverksamhet de vill, ävensådan som anordnas av annal studieförbund än del till vilket deras medlemsorganisationär ansluten. Inte heller bör kommunala eller andra myndigheter samverkauteslutande med etl eller två studieförbund endast av den anledningen atl det eller de har en viss rörelseanknytning, och därmed ställa andra studieförbundutanför en del av den folkbildningsverksamhet som äger rum i kommunen. Sammanfattningsvis skulle man kunna uttrycka det så attsärskilda i administrativ ordning meddelade föreskrifter eller på annat sättvidtagna åtgärder av konkurrensbegränsande karaktär, varigenom etl eUer flerastudieförbund ensidigt gynnas och övriga utesluts frän viss verksamhet, ickebör få förekomma. Det måsle i sista hand ändå vara kvaliteten på undervisningenoch lärarna som bör få vara avgörande för en studiesökande vid val avutbildningsorganisation. Grenarna pä de vuxnas kunskapsträd är många medbortåt 2 mUjoner vuxenstuderande , UtbUdningen av vuxna korttidsutbildadehar kommit för att stanna, och med rätta prioriteras den. Problemet är atlskaffa fram de pengar som behövs för att bygga ul den ytterligare. Jag tror allvi gör klokt i atl inte bädda för alltför högtflygande förhoppningar. Det harsagts alt vuxna har att la igen 17 miljoner skolår. Det tar tid, och det slukarpengar, 1 sitt förstamajtal annonserade statsrådet "behovet av att för vuxenutbUdningens del lägga fast något av en generalplan, som anger i vUken lurordning vi framöver bör lösa de mänga stora och små problem som ännu är olösta". Jag glädjer mig över del uttalandet. Det är just vad vi från moderata samlingspartiets sida har efterlyst i motion efter motion. Skall senare delen av 1970-talel, som menar, 99 Nr 73------------- "bli en vuxenutbildningensperiod inom utbildningsseklorn på helt annat den- '' " '' senare delen av1960-talet var", då bör man raska på med den 4 mai 1972------ här generalplanen. -------------------- Så ber jag att få yrka bifall tUlreservationerna 4 och 5, fogade tUl Vuxenutbildning, ., .,, . , , *» u i- i j n *' utbildningsutskottets betankande nr 17. m. m. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Behovet av vuxenutbildning ökar i mycketsnabb takt. Utbyggnaden av utbildningen för barn och ungdom har bidragit tillalt skapa utbildningsklyftor mellan generationerna. Strukturomvandlingen gårsnabbt och skapar behov av fortbildning och utbildning på många områden, delvisnya. Kravet på en god grundutbildning - för att man skall kunna tillgodogörasig denna anpassningsutbildning - blir allt starkare. Berättigade krav resesockså på möjligheter att utveckla sina kommunikationsfärdigheter. har vi från och även andrapartier fört fram kravet på en översyn av vuxenutbUdningen, vUken nu ärsplittrad på många händer och med mycket varierande villkor, inte minst ekonomiska,för de studerande. Vi hälsade därför med tUlfredsställelse förra åretsriksdagsbeslut, där det bestäUdes en redovisning av pågående projekt på dettaområde samt lUläggsdirekliv till SVUX - kommittén för studiestöd för vuxna -varvid även de organisatoriska frågorna med samordnings- ocharbetsfördelningsproblem skulle tas upp, Proposilionen nr 26, som vi nu behandlar, ger denbeställda redovisningen, och SVUX har för sedan fått sinatilläggsdirektiv. Det är nu möjligt alt med dessa som utgångspunkt tillsammansmed de tidigare direktiven, som rör de studiesociala problemen, arbeta fram ettprogram för den framlida vuxenutbildningen, där det primära målet måste varaatt överbrygga de existerande utbUdningsklyflorna för dekorttidsutbildade. Delta är en utomordentligt viktig jämlikhetsfråga. Våraresurser är begränsade, och därför är det nödvändigt att göra prioriteringar.Men därutöver måste vi också söka få fram studievägar som är anpassade efterolika individuella behov och skapa jämförbara -och framför allt likvärdiga -ekonomiska och andra förutsättningar för de vuxenstuderande. Det gäller ävenalt genom en utbyggd uppsökande verksamhet söka nå dem som främst behöverutbUdning, Jag tänker då inte minst på den vikliga grund somkommunikationsfärdighet innebär för att kunna komma vidare och som kanutvecklas i de prioriterade ämnena svenska, språk och matematik men även på endel andra områden, 1 anledning av propositionen väcktes en motion nr 1529från och . Vi tog där upp betydelsen av en väl utbyggd studie- och yrkesvägledning och behovet av samordning av resurserna för denna i kommunerna. Vi är glada atl kunna konstatera att utskottet föreslog att göra ett tUlkännagivande 100 på denna punkt. Den vuxnessituation är oftast sådan att han vill få ut mestamöjliga under sin utbildningstid, och det är därför nödvändigt med Nr 73 en godstudie- och yrkesvägledning, så alt rnan från början kommer in på Torsdagenden den förindividen bästa vägen, 4 ,.,.,yj J972 Vuxenu t b ildn ing, m. m. I samma motion hade vi föreslagit att cirklar isamhällskunskap skulle ingå i de prioriterade cirklarna, och delta skulle gällasamhällskunskap på gymnasienivå. Även om utskottet avstyrker denna del avmotionen bör här påpekas vad utskottet skriver, nämligen alt dessa cirklar ipedagogiskt melodiskt avseende bör avpassas för vuxna, vilket i sig får avsesinrymma att stoffet även kan vara utvidgat så att det kan sägas motsvara engymnasiekurs. Här avses alltså grundskolekursen i samhällskunskap. Inte minstbör de vuxnas annorlunda erfarenhetsbakgrund bidra till denna utvidgning. Vi har även i etl yrkande tagit upp villkoren för decirklar i vilka handikappade ingår och föreslagit att kravet på antalethandikappade i varje cirkel skulle reduceras till två. Vi har inte fått gehörför detta krav, men jag vill erinra om vad utskottet säger om betydelsen av attde handikappade integreras i verksamhet med icke-handikappade. Dennaintegrering är oerhört viktig för utvecklingen av deras kommunikationsfärdighetersamt rent psykiskt för att kunna få vara en like bland likar. Ulskottsmajoriteten har ocksä i anledning aven motion från moderata samlingspartiet om lika vUlkor för studieförbundenpåpekat alt dessa i sig inrymmer, ofta genom kollektiv anslutning, olika medlemsorganisationer,vilket ger dem deras varierande struktur. Tillsammans med representanter förfolkpartiet har vi centerpartister i utskottet avgivit ett särskilt yttrande pädenna punkl. Vi har där refererat tUl kungörelsen om statsbidrag lill det frivilligafolkbildningsarbetet, vilken bl, a, säger all studieförbundens verksamhet skallutformas så att studieämnena får en allsidig och objektiv belysning samt attarbetet skall bedrivas i en anda av tolerans mot oliklänkande.Skolöverstyrelsen säger i sina anvisningar atl verksamheten skall vara fri ochoberoende av direktiv från , medlemsorganisationer, företag och andraintiessenter. Dessa anvisningar för studieförbunden ger dem deras unikakaraktär som en betydelsefull del av de svenska folkrörelserna, I den rnåninskränkningar och begränsningar förekommer som strider rnot de nämndakungörelserna kan vi naturligtvis inte försvara detta. Centrala direktiv isyfte atl förebygga sådant hyser vi dock ingen tilltro till utan förutsätteratt man regionalt och kommunalt genom bl, a. vuxenutbildningsråden söker redaut samordnings- och konkurrensproblemen. Som en av dem som avgivit reservationen 3 vill jag anföraatt det bör vara etl rätlvisekrav alt man liksom i stödområdet utanför g-ortbör få anordna studiecirklar med endast åtta deltagare i stället för normalttolv. Detta är viktigt inte minst mot den bakgrunden att långa resor till encentral plats ofta kan vara avskräckande även om studiemotivation finns. Jagvet att en av mina med reservanter kommer all anföra ytterligare synpunkter påden här problematiken. Det gäller ju i alla fall att med olika åtgärder ochinte minst är det fråga om orterna utanför g-ort -nå så många som möjligt ivuxenutbildningen, och därför har vi reserverat oss tiU förmån för det häryrkandet. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 3. Vuxenutbildning, m. m. HerrJONSSON i (fp): Satsningen på vuxenutbildning de senare årenhar inneburit ett brett utbud av utbildningsmöjligheter för de vuxenstuderande,dels i regi där flertalet kommuner nu anordnar kommunalvuxenutbildning, dels på de statUga skolorna, dels ock inom folkhögskolorna. Enviktig del är också den vuxenutbildning som sker inomarbetsmarknadsorganisationerna, löntagarorganisationerna och inom företag ochförvaltning. Utbildningsutbudet via radio och TV har också tillkommit på senaretid. Dessutom har studiecirkelverksamheten, arrangerad av de olikastudieförbunden, fortsatt atl öka. Man kan säga alt det gjorts stora ochlovvärda försök att ge den vuxna generationen en utbildning som den tidigareinte hade möjlighet att få. Men under de år som vuxenutbildningen nu har varit i gånghar vi fått några erfarenheter, som det finns anledning att fundera över. Dethar visat sig vara inte så enkelt för den vuxna generationen alt tillvarata vadsom erbjuds. Det finns många orsaker till det. Det kan vara ekonomiska, socialaeller geografiska hinder. Alt studiefinansieringen för vuxenstudierna inte ärlöst innebär att många redan av det skälet måste avstå. Vi har ock.sä kunnatkonstatera att de grupper som vi helst vill nå, dvs. de med den kortasteutbildningen, inte är de människor som i första hand har sökt sig tillvuxenulbildningen. Undersökningar ger klart belägg för atl så är fallet. Därhar också statsmakten tagit konsekvensen härav genom att man nu satsar hårdarepå att nå dem som har särskilda svårigheter alt kunna utnyttja utbildningsmöjligheternaoch dem som inle heller har tillräckligt starka studiemotivationer. Vi har också de mänga handikappade detta gäller inleminst de som finns utanför institutionerna - som inte kommer i nära kontakt medstudieutbuden. Vi har människor som bor utanför våra tätorter och därbestämmelserna har gjort det svårare för dem som bor på mindre orteratt kunna få delta i ämneskurser inom den kommunala vuxenundervisningen. Somtidigare sagts har vi där från mittenpartierna menat, att det vore rimligt atlorter utanför gymnasieorterna har samma vUlkor som gäller inom allmännastödområdet, dvs, atl man redan vid åtta studerande skulle kunna fä anordna enämneskurs, i stället för atl som kräva tolv deltagare för ämneskurs påg-orterna. En liten förbättring har föreslagits på denna punkt, I årföreslår sålunda föredragande statsrådet atl det på försök skall få anordnasett antal om högst 100 kurser på några orter. Utskottets majoritet har ocksåsagt att man vill avvakta en sådan försöksperiod innan man går vidare. Vi menaratt man inte behöver pröva vare sig skälet för eller behovet av, utan att detär ett rättvisekrav att samma regel gäller för glesbygdsområdena även i dedelar av landet där man kan påvisa atl man har samrna problematik som inomallmänna stödområdet när det gäller svårigheter med resor och kostnader. Viskall också här kornma ihåg atl det gäller människor som i regel har ettheltidsarbete och som varken har lid, ork eller ekonomi för långa resor. Jag yrkar alltså bifall tUl reservationen 3. Sedan vill jag också passa på att understryka vad fruSöder sade om yrkes- och studievägledningen, som blir ett allt viktigare inslag i utbildningsarbetet.Alt den vägledningen behövs inom ungdomsutbildningen har visat sig allttydligare. Det finns samma behov också bland dem som vuxensluderar. Del ärdärför som vi i motionen 1529 skriver, att när kommunerna inrättar tjänster förstudievägledning är det rimligt alt studieförbunden också kan la denna servicei anspråk. Del kan inte vara riktigt att bygga upp paralleller när del gällersludierådgivare på lokal nivå. Del finns ekonomiska skäl för att samoi"dnaden verksamheten, och det finns också etl pedagogiskt skäl härför. En vuxenstuderandekan t, ex, starta sin utbildning inom ett studieförbund, gå över i kommunalvuxenutbUdning och kanske fortsätta med arbetsmarknadsutbildning och därefterrent av återkomma i kursverksamhet som ligger under studieförbunden. Det ärdärför angeläget all man får denna samordning. Utskottet delar denna uppfattning och föreslår riksdagenalt vad utskottet anfört i anledning av motionens yrkande i denna del börriksdagen som sin mening ge Kungl, Maj:l till känna. Den uppsökande verksamheten får en allt större betydelseoch tillmäts etl större värde . Jag menar att det hade varitriktigt att denna syn också fått prägla de kurser som lill viss del även harhandikappade elever. På den punkten har utskottet nöjt sig med alt säga någravälvilliga ord och hänvisa till de pengar som föreslås dels lill pedagogiskverksamhet, dels till produktionen av studiematerial för handikappade. För hoppas jag all del blir möjligt atl åter aktualisera den här fråganså att dessa vuxenstuderande skall kunna ges bättre möjlighet atl delta i denutbildning och fortbildning som samhället i princip har uttalat sig för. vill jag säga atl del är angelägel alt denuppsökande verksamheten som FÖVUX och andra instanser av både institutionelloch annan karaktär bedriver kan stimuleras och utvidgas. Låt mig tillägga atlstudieförbunden med sin folkrörelseförankring har visat sig vara elt sävärdefullt tillskott och komplement att det är angeläget för samhället attderas arbetsmöjligheter tillvaratas på ell ännu bättre sätt. Det har redan gjorts åtskilliga reflexionermed anledning av del betänkande vi nu diskuterar. Jag skall därför begränsa migtill att säga några få ord med anledning av reservationen 6. Departementschefen har i proposition 26 angåendevuxenutbUdningen varit speciellt generös mot den kommunala vuxenutbildningenoch mot sludiecirkelverksamheten. De erhåller vardera en ökning på 35 rnijonerjämfört med innevarande budgetår. Del åren ökning på , vUket börjämföras med den ökning på i runt tal , som gäller förutbildningsväsendet i övrigt, är en kraftig ökning även del, och närvi motionärer i motion 1530 föreslagit att ökningen skall begränsas lUl ungefärdelta procenttal även för vuxenutbildningen - från 130 till 152 miljoner såinnebär detta inte att vi på något sätt är negativa tUl denutbildningsverksamhet, som bedrivs inom den kommunala vuxenutbildningens ram.Nej, bakom motionen ligger bl, a. den allmänna strävan tUl återhållsamhet medsamhällets utgifter som känne- Vuxenu tbildning, m. m. Vuxenu tbildning, m. m. tecknarmoderata samlingspartiets politik och som aUl fler inser nödvändighetenav. När det gäller vuxenutbildningen pågår dessutom åtminstone delvis som här tidigare påpekats den av oss begärda översynen. Detfinns aUtså även fördenskull anledning atl nu vara något mera återhållsam medden samhälleliga satsningen. Vi behöver få etl betydligt bättre grepp om helavuxenutbildningen och mera klart precisera en realistisk mål.sättning för denkompletterande utbildning som samhället har möjlighet att bjuda devuxenstuderande. Det gäller på detta område liksom inom skolväsendet i övrigtatt inte överbetona den teoretiska utbildningens värde. Teori uppvägs mångagånger mer än väl av praktisk yrkesskicklighet och livserfarenhet. Låt ossdärför skynda Utet mera långsamt, sä vi inte på vuxenutbildningens område fårsamma misslyckanden som vi tyvärr i så stor utsträckning fått inomutbildningsväsendet i övrigt, därför att en del haft alltför bråttom medreformerna. Med detta ber jag, herr talman, att få yrka bifaU tillreservationen 6 i utbildningsutskottets betänkande nr 17, HerrPETTERSSON i (c): Jag skaU ta upp några problem som gällergränsdragningen mellan den stalsbidragsberättigade och den icke slalsbidragsberätligadesludiecirkelverksamheten. Jag skall begränsa mig tUl det något snävare områdesom gäller bl. a. statsbidrag till studiecirklar rörande villaträdgårdensskötsel och planering, där jag m. fl. har väckt en motion. Olika organisationer har bedrivit och bedriver bådepraktisk och teoretisk upplysning och undervisning i frågor som har samband medvillaträdgårdens planering och fortsalla underhåU, Det är främstvUla-ägarföreningar, trädgårdsföreningar och liknande organisationer, som isamarbete med något studieförbund bedrivit och bedriver denna verksamhet. Jagsäger "bedrivit" därför all hösten utgår inget generelltbidrag till studiecirklar av denna typ. Det finns visserligen ett undanlag.Skolöverstyrelsen har i viss ulslräckning beviljat statsbidrag tillstudiecirklar på delta område under den förutsättningen att i cirklarna ingårstudier i stadsplanering och miljövård och att detta särskilt angivits istudieplanen. Man frågar sig osökt varför studiecirklar i detta ämneinte är allmänt stalsbidragsberättigade. Vad är en god planering och skötsel aven villaträdgård annal än miljövård? Vad beträffar stadsplaneringen är dennafastställd och reglerad i stort inom ett stadsplanelagt område, när den yttremUjön skall utformas av respektive villaägare omkring hans fastighet. Dessutomhar vi en omfattande villabebyggelse utanför stadsplanelagda områden. Man harsvårt att förslå av vilket skäl dessa två moment skall vara avgörande för attstatsbidrag inte skall utgå. Miljöaspekten finns redan när det gällerstudiecirklarna med hänsyn till den verksamhet som de omfattar, 1 vad gäller stadsplaneringen kan jag för min del intebegripa varför den skall finnas med i detta sammanhang. Man beräknar atl entredjedel av bebyggelsen i vårt land utgörs av småhus. Om man också räknar infritidshusen innebär det ju att en ganska stor del av vår befolkning har Vuxenu tbildning, m. m. egna trädgårdar att planera och sköta. Det måste väl betraktas som Nr 73 positivt. Detger en naturlig känsla för natur och växtlighet. måste del ses som envärdefuU stimulans att skapa något vackert i den närmaste omgivningen tUlglädje inte enbart för villaägaren själv ulan också för människorna i hansnärhet. Man kan inte heller bortse från kostnadssidan isammanhanget. Kostnaderna för den yttre miljön vid byggandet av enfamiUshusberäknas uppgå till cirka tre å av den totala byggnadskostnaden.Det är i och för sig ingen liten andel, DärtUl kommer naturligtvis underhålloch smärre restaureringar . Alt skaffa sig goda kunskaper och att rätt utnytfia denmiljö som man kan skapa kring sig och sin bostad är säkerligen av mycket storbetydelse både för boendekultur och för vår boendemiljö. Studiecirkeln kan varaen god och mycket bUlig vägledning på delta område. Utskottet har avstyrkt motionen och hänvisat till atl lillfolkbildningsbyrån i finns knuten en s, k,gränsdragningsnämnd som har atl avgöra slatsbidragsfrågor i det avseende som vii motionen har aktualiserat. Av den promemoria som finns upprättad inomutbildningsdepartementet och som reglerar bidragsvillkor ochavgränsningsfrågor i studieverksamheten framgår - ulan alt jag på något visvill ifrågasätta, nödvändigheten och värdet av andra verksamhetsformer som fårstatsbidrag - att den verksamhet som vi har aktualiserat i vår motion ocksåborde finnas med i förteckningen över bidragsberättigade studiecirklar utannågot som helst dispensförfarande, vilket gör det hela så besvärligt , Elt enigt utskott har avslagitmotionen, och jag har därför för dagen inget yrkande, men jag ber att fååterkomma i frågan. HerrBERNDTSON i (vpk): Vuxenulbildningen är elt växande avsnitt inomutbildningsområdet, UtveckUngen kännetecknas dock inte av en särskilt klarmålsättning. Samordningen av olika aktiviteter lämnar en del övrigt att önska, I anslutning lill förra årets proposition angåendevuxenutbUdningen väcktes flera motioner, vari förordades en översyn avvuxenutbUdningen, Från kommunisterna föreslogs en utredning meduppgift att utarbeta ett samlat förslag för hela vuxenutbildningen med särskiltbeaktande av de vuxenstuderandes sludiesociala situation och pedagogiskaproblem. tog då fasta på motionsyrkandena ombehovet av en mera samlad bild av aktiviteterna på detta område. Utskottetanförde i sitt betänkande det angelägna i att regeringen fortlöpande redovisarutveckling och utredningsläge på området men anförde också att i det längreperspektivet, sedan nu pågående utredningsresultat redovisats, kan frågan om ensamlad översyn ånyo aktualiseras. 1 propositionen 26 lämnas i överensstämmelse medriksdagens beslut en redovisning av pågående utredningar. Denna redovisning gerdock fortfarande en splittrad bUd av olika aktiviteter inom vuxenutbUdningen,Förslag lUl slutgiltiga lösningar saknas fortfarande. Vuxenutbildning, m. m. hög gradde studiesociala villkoren och de vuxenpedagogiska frågorna, där utredningarnabefinner sig på diskussionsstadiet. Vi har därför i motionen 1527 anfört att del är angelägelatl regeringen på grundval av pågående utredningar utarbetar etl samlatförslag för hela vuxenutbUdningen, Med hänvisning till tUläggs-direktiven förSVUX har utskotlsmajoriteten ansett att motionsyrkandet är tillgodosett. Jaganser inte att dessa direktiv är så omfattande atl man därigenom kan få densamlade bUd av vuxenutbildningen som vi efterlyst. Jag har därför fogat enreservation till utskottsbetänkandet. En av de frågor som måste tillmätas mycket stor betydelseför vuxenutbildningen är de vuxenstuderandes möjligheter atl erhålla ledighetfrån anställningen med bibehåUande av sociala förmåner. Vi har från vpk vidupprepade tillfällen aktualiserat frågan om lagstadgad rätt till ledighet förvuxenstudier. Senast föregående år behandlades en motion härom. Ända har hänvisat till att frågan börlösas avlalsvägen.