prot · FV0949 · 1972-12-31 00:00:00 — Den invändning som här måste görus är att ett bidrugsvillkor uvdettu slug kommer att inskränkus till att gällu vägur som byggs somberedskapsarbeten. Vill man hu med även vägur som byggs med bidrag från detreguHäru unsluget under jordbrukshuvudtiteln - och jug är överens med herrLorentzon om utt problemet gäller också sådunu vägur skulle huväckt en motion i ämnet under allmänna motionstiden. Herr tulmun, med det unfördu yrkur jug, trots utt jug intehur berört allu reservutioner, bifall tUl utskottets förslag på ullu punkter idess betänkande nr 3. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: 1 sin redogörelse för situationen påarbetsmarknaden uttryckte oro och beklagande över de rådandeförhållandena. Ändå sude hun utt eftersom sociuldemokruterna hade fört enpolitik som låg någonstans mellun moderuternu och vänsterpurtiet komniunisternuså vur det en bru politik. Jug tyckte nog utt entusiusmen i frumförandet pä denpunkten var mycket måttlig, och jag förstår honom. Situutionen är ju, som herrFugerlund också påpekude, inte alls bru. Tvärtom är den mycket orounde, och detgäller också den närmaste framtiden. De små tecken till förbättringar som vikan skönja är någonting som kan tyda pä att vi hur nått botten, men vi vet juinte när vi kun få ett bättre läge. sude t. o. m. utt det kundröju länge innun läget mer väsentligt förbättruts. Det är väl mot bukgrunden uv del läge som hur uppstått sommun skull bedömu huruvidu den fördu polifiken är bru eller inte. Mun kun inte,som uttryckte det, göra det med den utgångspunkten utt mun självbefinner sig mellun moderuternu och vänsterpurtiet kommunisternu. Näringslivethar enligt mening inte den styrka det borde hu för att vuru ett värnmot urbetslöshet. Om vi ser på vud som händer inom Anslag till arbetsmarknad m. in. näringsliveti dug inom de statliga, kooperativa och privata sektorerna, så redovisas detnästan dagUgen t. o. m. stora förluster och ett läge som på många sätt ärotUlfredsställande. skull vi väl inte klugu i onödun över dettu utungemensumt försöku få till stånd en bättre ordning. gick inte in pä frågun humvidu det hudevurit bru om näringslivet, som vi föreslog från vårt håU, hude fått ett stödredan fr. o. m. november månad . Jag tror utt alla inom näringslivet,såväl företugure som löntugure, i så fuU hude huft större tillförsikt införfrumtiden och utt situationen hude vurit bättre i dug. Av reservutionernu skull jug på de få sekunder jug hurkvur buru beröru en endu, nämligen reservutionen 13, som bygger på enfrumställning från AMS. Eftersom vi redun gått in pä den i reservationenunvisude vägen, kan man enUgt min mening vurken ha principiella eUer praktiskainvändningar att göra mot de förslag som framföres i detta sammanhang. i (fp) kort genmäle: Ett pur kortu kommenturer till vud viceordförunden i utskottet sude. Hun frumhöll utt vi hude lämnat oliku siffrorbeträffande skillnaden mellan arbetslösheten förru året och läget ,och hun lude siffrun 23 000 i min mun. Den siffru jug uppguv var 15 000, vilketbetyder en höjning . Det var alltså procentsiffran 23 som jaganvände, och jag ville nu bara lägga denna sak tUl rätta. Vidare ansåg utskottets vice ordförande att det inte varnödvändigt att skrivu någonting om en breddning uv beredskupsurbetenu, eftersomstutsrådet uttulut en mycket positiv inställning såsom jag också underströk -i interpellutionsdebutten i tisdugs. Vi har ju velut ge till kännu utt man skallgöru kruftinsutser för utt fä frum beredskupsurbeten för vissu utsuttu grupper,och jug tolkude stutsrådets .svur i tisdugs så att det helt summunföll med desynpunkter som framförts i vår reservation. vur ju reservutionen skrivenföre svuret, och därför är det buru värdefullt utt nu konstuteru utt vi är påsammu våglängd när det gäller dessu insatser. Vi kanske rent uv kun enus omreservutionen. Sedun säger utt folkpurtiet verkligen gördet lätt för sig; mun föreslär på detta håll 100 nya dänster utan att anvisamedel härför. Vi har mycket klurt sugt ifrån i vår motion utt vi bedömer sukenså utt mun buru genom inrättundet uv dessu tjänster gör en bespuring, som ärstörre än vud dänsternu kostur. Vi hur skrivit om dettu på s. 6 och 7 i motionen.Jug hinner inte pä de jug hur till förfogunde citeru detta, men jagåterkommer gärna om det behövs. , som kan dessu frågorutomordentUgt väl, vet ju utt vårt resonemung är fullt riktigt. Och , som jag förut sagt, utt ytterligure utvecklu dessu synpunkter i ettsenure unförande. någru ord till i anledning uvhuns reservution ungående uvstängdu skogsbilvägur. Hun frumhäller där uttstutsbidrug till skogsbilvägur endast bör ges under förbehåll att vägarna hållsöppna för allmänheten. håller på att undersöka hur många vägarsom är föremål för den avstängning som inte bara utan även jagreugerur mot. Men vud vill nu är ju utt en väg som byggs somberedskupsurbete skull vuru öppen. För en väg som byggs med vunligu bidrugskulle däremot fortfurunde gälla de gamla bestämmelserna, och det tycker jag ären oformlig historia. Om vill driva den här frågan och jag trorutt hun i så full får sturkt stöd i kammaren måste den tus upp motionsvägen,som påpekude. () kort genmäle: Vi aUu är väl inne på ungefär summu Unje ochvill gärnu medverku tiU utt urbetslöshetssiffrornu snurust möjligt sjunker.Herr Fugerlund konstuterude i sitt unförunde utt siffrornu vur ulurmerunderedan förra året. Det är klart att mun då hur uniedning utt ställu sig frågun:Varför dröjde det så länge med förslag och åtgärder från regeringens sida, ochvarför försenades åtgärderna vid höstrUcsdagen? sade sedan att han själv fått sinutbildning i ett företag. Jag är fullt övertygad om att är enmycket duktig yrkesmun. Det stärker mig ytterligure i min bestämdu uppfuttningutt vi under det gångnu , då vi tulut om utt vi här i lundet sutsutväldigt mycket på utbildning, har begått en försummelse när det gällermöjligheten att få utbildning inom näringslivet. Det är, herr tulman, en värdefullutbildning, och den är dessutom fördeluktigare såväl för den unge som vill huen utbUdning som för sumhället. Ungdomurna kommer där i direkt beröring med detpraktiska arbetslivet, vilket de tyvärr inte kan göra i yrkesskolor ochyrkeskurser, hur väl upplagda dessu än är. Själv har jag inte som herrFageriund utbildats inom näringslivet utan fått växelutbiidning dels i företag,dels på yrkesskola. Det är en annun väg, som ger ungefär motsvurunde kunskupen Jug hoppus utt inrikesministem medverkur, närutbildningsministern inte gör det eUer i vurje full inte gjort det tidigare,till utt det sutsus meru på utbildning i näringslivet, både för ungdomur ochför dem som behöver omskolus eller fortbildus. sade utt mångu ungdomur inte gärnu villställa sig pä verkstadsgolvet och få utbildning. Det är nog inte ungdomarnasfel, ty jag är gunska övertygud om utt mångu ungu är skoltröttu och vill ut ipraktiskt yrkesarbete. Det hör mun oftu för närvurunde, om mun lyssnur tillungdomurna. Men möjligheternu till pruktisk yrkesutbildning hur vurit beskurnuoch beskurits ytterligure under den senuste riksdugen, vilket jug beklugar.Felet Ugger i utt varken föräldrar eller samhället som sådant ser tillräckligtpositivt på värdet av en ordentlig yrkesutbildning. Anslag till arbetsmarknad m. m. HerrLORENTZON (vpk) kort genmäle; tyckte att den avsocialdemokrutin fördu sysselsättnings-, närings- och lokuliseringspolitiken äruUdeles utmärkt, eftersom den "befinner sig i mitten" och inte allshar något, som hun uttryckte det, med ytterligheternu utt göru - därmed skullemenus vänsterpurtiet kommunisternus och moderatemas politik. Jag har redogjort för det förslag vårt parti lugt frum närdet gäller utt bekämpu urbetslösheten. vill jug bara referera tiU vad jagtidigare sugt, utt den politik som sociuldemokruternu fört hur gynnutstorbolagen och Anslag till arbetsmarknad m. m. gettminimalt utbyte, eller som det uttrycktes här i går: Det är gott om hö, menhästen vUl inte äta. kun mycket väl svuru för sig själv, menefter vad jag förstod tulude hun här inte som moderutemus representunt utan somrepresentant för småföretagarna. I det fullet måste mun väl ändå sägu, uttsatsningen på småföretagen är betydHgt mindre om man över huvud taget kantala om någon satsning än den som skett när det gäUer storbolagen. Här måsteherr ha hamnat på fel plats. Jag har reserverat mig i anslutning tUl den motion somockså väcker tanken utt vi skall byggu skogsbUvägur här i lundet somberedskupsurbeten och grutis ställu dem tUl skogsbolagens förfogande. Såvälordföranden i utskottet som vice ordföranden menade att jag skulle hamotionerat i frågun. Mun kun inte motioneru om en så speciell sak som dennu.Här gäller det en motion som jug har reserverat mig emot för utt den intekopplut in frågun om uUemunsrätten. Men jug noterude med tillfredsställelseutt såväl ordförunden i utskottet som vice ordföranden har full sympati förmina synpunkter, och om det blir en motion finns det tydligen utsikter att denkan vinna kummurens bifall. Jag noterur det som sagt med tiUfredsstäUelse. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag tror inte att jug fattade , , utun vud hun talade om gällde satsningen på heluindustrin. Kom ihåg utt min urgumentering om just dettu exempel enburt gälldefrågun om storkupitulet kontru det förhällundet att vi inte satsar nog påindustrin. Det var endast den frågan jag tog upp. säger utt det funns ulurmerunde tecken ifrågu om arbetslösheten redan i murs månud , och hun frågur vurför detinte gjordes något. Här hur jug "Arbetsmarknaden" nr 14, den 26 april1971. Det heter där: "Arbetslösheten onormalt hög Åtgärder sätts in omgående".Hade jag tid skulle jug läsu upp helu redogörelsen för de åtgärder som sutts infrån upril 1971 frum till den dug då riksdugen tog puketet. Det är kunske bäst utt vi klurgör vår ställning tUlföretugsutbildningen, ty det är ju frågu om stutsbidrag till företugsutbUdning,ulltså utbildning inom företugen. Jag tror inte utt sumhället skull gå in medett sådunt bidrug, ty jug unser utt företagen icke förlorar utan tjänur på uttutbildu sitt folk. Till slut någru ord till i . Hun sägerutt det varit för dåligu sutsningur i dettu summunhung. Kun iTvärålund tulu om vilku motioner rörunde stutsverkspropositionens förslug omytterligure arbetsmurknudspolitisku åtgärder 1972 som föreligger? Jug hur intekunnat upptäcka någon sådun motion. Om jug säger utt det kun dröju länge med enkonjunkturförbättring är det på grund uv den gumlu sunningen utt det är svårtutt spå. Vud jag poängterade var att vi här hemmu hade en konjunktumppgång, menutt det ute i världen inte funns nägru enhetligu tendenser till en sädunuppgång. i säger utt näringslivet inte hur den styrka det borde hu.Nu finns det ju ett till privutägt näringsliv i värt land. Är detdetta näringsliv som enligt i misslyckats i sinverksamhet att skapa sysselsättning? Då får vi väl ta upp diskussioner om vudvi skull göru med det privutu näringslivet. Vud skull vi sutsa på? Är kunskehelu dettu system som vi hur i dug feluktigt? Vi kunske skulle hu undraföretagsformer. Jag tänker inte, i , nu upprepa dendebutt som vi hude , och i junuuri 1972 omåtgärder på urbetsmurknudspolitikens område. Jug hänvisur buru till deprotokoll i vUku våru representunters unförunden finns återgivna. i (fp) kort genmäle: Frågun om utt mun skull byggu skogsbilvägursom helt betulus med beredskupspengur och ställs tUl skogsbolugens förfogunde,som uttrycker det, hur utskottet ju besvurut. Vi hur sugt atteftersom det pågår en utredning vill vi inte tUlstyrka det förslaget. Jug vill göru den murkeringen, eftersom det uv herrLorentzons senuste unförunde verkude som om hun hude reserverut sig på denpunkten. Det hur hun inte gjort. Hun hur bura sugt utt vägurnu skull stå öppnuför ullmänheten. TiU det hur jug genmält utt mun i dugens läge inte kun göruskillnad på vägar som har byggts för beredskapsmedel och vägar som har byggtsmed traditioneUa bidrag. Det är självklart, det vet , att undervissa årstider och i vissa speciella faU måste dessa vägar vara avstängda. Jag tror alltså att vi skall invänta de förslag som kommeratt läggas fram av de utredningar som prövur dessu frågon Jug skullepersonligen gärnu hu sett utt vägkostnadsutredning också hade fåttförsluget på remiss och utt vi snurt hude kunnut ta ställning till försluget.Men jug vill nu markeru att vi är helt överens om att det inte i detta lägeskall byggus vägur med stutsbidrug på . Eftersom motionären, i , inte ärnärvurunde måste jug till huns försvur sägu utt hun med sitt förslag endastuvsåg 0-omrädena; när man lyssnade till fick nian en känsla avutt det gällde helu landet. Anslag till arbetsmarknad m. m. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: frågur om jug kun ge exempelpå förslug från som medför stöd tUl näringslivet genom AMS-åtgärder.Vud jug uvsäg var de åtgärder som vi har föreslagit under en rad av år för attstärka näringslivet och frumför ullt för utt öku dess möjligheter utt byggu utsin produktionsapparat. Det gäller-både det enskildu, det kooperutivu och detstutligu näringslivet; jug gör ingen skillnud därvidlug. Mot bukgmnden uv vudsom hur hänt den senuste tiden tror jug inte det finns uniedning utt peku utden stutligu sektorn som föredöme vud gäller expunsion och trygghet förunstäUdu. Men vi skuU inte göra sådana värderingar i denna debatt. De olikasektorerna måste konkurreru på i princip liku gmnd. Vidare pekade jag i mitt första anförande på att viföreslog borttagande av arbetsgivaravgiften från . 3 protokoU 1972. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. förslagethude bifullits tror jug utt näringslivet nu hude hyst större tUlförsikt. Närdet gäller utt skapu trygghet för sysselsättningen är ett gmndläggunde villkorutt politiken, inte minst den ekonomisku politiken, bedrivs så utt vi får ettstarkt näringsliv som kan konkurreru med omvärlden. Det är där jug menar uttregeringen får ta på sig åtskilligt av ansvaret för att situutionen i dug ärsom den är. () kort genmäle: Min frågu gällde vilku motioner kunde hänvisa till i frågu om 1972 års proposition nr 1 bUugu 13.Hun säger själv i sitt inledningsunförunde att reservutionerna fråncenterpurtiet endast berör några detader. Jag vet mycket väl vilka förslag nihude 1971, men diskuterur vi proposition. HerrEKINGE (fp): Det är i och för sig gunsku nuturligt uttsamtliga talare i den här debatten talat om arbetslöshetssiffrorna ochden oroande situutionen på urbetsmurknuden. Jug fortsätter ulltså inte på detämnet men jug kun väl ändå inledningsvis få sägu dettu: Att hu ett jobb innebärinte bara utt dänu ihop till sin egen och sin fumiljs försörjning - även om deti och för sig är den sturkuste drivfjädern. Att inte hu ett jobb skupur hosmånga människor en rotlöshet och en rustlöshet som kun vara nog så påfrestundeoch som inte så säUun för med sig sociulu problem; som det sedun kun tu långtid utt kluru uv och där sumhällets insats i oliku summunhang påfordrus. Jugtror utt mun måste hu det här med i bUden när mun ser påurbetslöshetssituutionen som den kun te sig också när konjunkturen svänger.Därför menur jug utt det måste vuru ungeläget utt de viktiguförmedlingsfunktionernu ouvbmtet utvecklus för utt kluru de ständigt ökadekruven. Så här långt är vi väl ullesummans överens. När i sin urbetsmurknudspolitisku motion tillårets riksdug tugit upp den här problemutiken hur det vurit för att peku påområden där det enligt vårt förmenande brister och det således måste vuruungeläget utt snurust få en ändring till stånd. behöver jug inte gå in påullu de oliku punkternu i vår motion - i Ärviku hur berört en heldel uv dem men nägru uv dem unser jug det ändå väsentligt utt få uppehållumig något vid. Vi hur tidigure i debutten tulut om det kruv somfolkpartiet har ställt på att urbetsförmedlingen bör tillförsäkrus ytterligure50 förmedlurtjäns-ter och 50 biträdestjänster. säger utt mun juändå hur fått 100 nyu dänster. Ju, det är riktigt: 100 nyu tjänster föreslär inrikesministern.Men jug vill understryku utt de skull unvändus dels för urbetsvårdens behov UVuppföHning och tillsyn uv äldre och hundikappade i skyddad sysselsättning, delsför den fortsuttu försöksverksumheten med s. k. unpussningslug. Vidure menar att AMS är den enda myndighetsom har fått någru nya tjänster. Antingen hörde jug inte rätt eller ocksä vurdet en felsugning; polisen hur ju också fått en del nyu tjänster för utt tu ettexempel. Det blir ulltså 100 nyu dänster, men det ur icke någru direktu förmedlurdänstersom kommer tUl. Mot bukgrunden uv den utveckling som skett måste mun ändåkonstuteru utt dettu är en brist som det i det här läget borde hu kunnut görasnågot åt. Vi har framhållit i vår reservution nr 1 tUlinrikesutskottets betänkunde nr 3 utt de "personulresurser som på senureår tUlförts urbetsförmedUngen hur endust i mindre grud tugit sikte på detegentligu förmedlings-urbetet". En förstärkning uv förmedlingsresursernuskulle otviveluktigt bidra tUl utt minsku, hur vi sagt, behovet uv särskUduurbetsmurknudspolitisku åtgärder och nuturiigtvis också ledu till minskudekostnuder för beredskupsurbeten, för urbetsmurknudsutbUdning och för kontuntstöd tUl arbetslösa. Med anledning av inlägg om att vi inte haranvisat täckning för kostnaderna i detta sammanhang ber jug få hänvisu till vudherr i Ärviku sude. Vi hur vidare framhållit utt det inte bör varaförenut med någon större operution från regeringens sida att göru erforderliguteknisku omdispositioner uv medlen i de oliku delpro-grummen. Här hur mun juändå gått in för en progrumbudgetering, och det bör ulltsä tekniskt sett varaganska enkelt att göru en sådan omfördelning. Tulet om utt vi inte hur täckning för kostnudernu, utt detär så lätt utt ställu förslag när mun inte behöver tu frum pengumu, det ärnågonting som mun väl hur hört under allu de år man deltagit i politisktarbete. Det vittnar om ett stutiskt sätt utt betruktu sumhällsutvecklingen, ochmun måste beklugu utt sociuldemokruterna inte kun frigöra sig från det. Om manvidtar åtgärder som blir resursskapande, måste de ju medföru sådunuförbättringur utt det sedun genom en enkel operution blir möjligt utt om fördeluunslugen inom delprogrummen i en progrumbudgetering av det slug som AMS hur. Dessutom hur vi i dettu summanhang krävt att 50 nyabiträdesdänster skall tillkomma. Det har tagits upp några andru frågor som jag helt hastigtvill beröra. Vårt krav på interiokul urbetsförmedling vur innepå. Dettu innebär, som vi ser det, att om ett system med allmän databehandlingkan tas i anspråk, skulle vi i en central inom exempelvis varie län kunnu tu inuppgifter om de ledigu jobb som finns i länet och sedun samla uppgifternu förhela lundet i en rikscentrul. Denna skulle då stå tUl urbetsförmedlingurnusförfogunde, och mun skulle dit unmälu ullu urbetssökunde som inom en viss tidinte fått unställning inom den lokulu förmedlingens område. Vi hur sagt utt detär klurt utt vi mäste få ett förslag till en sådan här interlokul förmedling isumbund med att det blir en modern informutionsbehundling viu data. Utskottethar hänvisut till stutskontorets betänkunde 1968. De försök som därefter gjortsär inte tillräckliga, menar vi. bör enligt vårt sätt att se göra ettuttulunde om behovet uv utt få frum ett klurt förslug i dessu frågor. Jug måste be utt få sägu någonting om värtkruv på värdesäkring både av gmndbidrag vid urbetsmurknudsutbildning och uvflyttningsbidrugen. Vi unser utt det i bådu dessu full borde vuru mer ellermindre självklurt utt bidrugen skull görus värdebeständigu på summu sätt som t.ex. folkpensionernu. Det är väl ingen som vill sättu i frågu att man skulle,för att citera utskottet, "från full till full och efter avvägning mot Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. undru reformbehov"fustställu exempelvis om folkpensionernu skull vura värdebeständigu och ivilken utsträckning. Så hur alltså utskottsmajoriteten, unsett utt det börvaru i frågu om grundbidragen vid urbetsmurknudsutbildning och i frågu omflyttningsbidragen. Vi menar att en anknytning tUl busbeloppet vore en enkelåtgärd för utt göru dessu bidrug värdebeständigu. hur också kommit in på kostnudsberäkningennär det gäller vårt krav på att behovsprövning av utbUdningsbidraget icke skallske mot makes inkomst. säger att detta skulle kosta 10 miHonerkronor. Jag vill bara erinra om vad vi skriver i reservationen 9:"Utskottet anser därför utt nuvurunde regler om inkomstprövning på grund avmukes inkomst bör ändrus men är, bl. u. uv kostnudsskäl, inte berett uttföreslå utt reducering av bidraget slopas helt." Jag tror att mun skull tumed det i beräkningen när mun försöker sig på såduna räkneoperutioner som herrFugerlund gjorde. , herr tulmun, ett pur ord om utbUdningsbidrugenvid studiemedelsberättigad utbildning och om flyttningsbidrug tillnyutexa-minerude. 1 reservutionen 10 hur vi frumhållit utt i de full en klur -jug vUl understryku det - arbetsmarknadsmässig motivering föreligger börUtbUdningsbidrag kunnu utgå även inom såduna områden som ärstudiemedelsberättigude. Självfullet menur vi inte att bidragen skuU dubblerus,men exempelvis eftergymnusiul utbildning bör kunnu kommu i fråga i det härsummunhunget. Är det jug understryker det än en gång - en klararbetsmarknadsmässig motivering, då bör icke studienivån vuru hinder för uttutbildningsbidrug skull kunnu utgå. En del uv de kruv som vi nu frumfört genomreservutionernu är sådunu som vi hur frumfört tidigare. Men lärdomen från detår som gått och de svårigheter som förekommit under denna relutivt långulågkonjunktur borde varu incitument utt mstu upp våru urbetsmurknudspolitiskuinstrument för utt kluru uv de här högre kruven. säger att vi till mycket stor del haranslutit oss till vad TCO ansett i dessu frågor. Ju, om oron delus uv politikeroch urbetsmurknudens orgunisationer, så borde oron egentligen lätture kunnu nåfrum också till regeringen och tUl sociuldemokrutema. Så är tydligen intefallet, och man kun beklugu det. Men jugvUl ulltså inte på något sättundunskymmu det förhällundet utt vi delur denna oro med stora gmpper inomarbetslivet. Jag ber, herr talmun, utt få yrku bifull tUl dereservutioner som jug tulut för här - reservutionernu 1, 4, 8, 9, 10, 14 och 15vid inrikesutskottets betänkunde nr 3. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle; När hävdur att jag på något sättskulle anse att det var felaktigt att TCO tycker någonting på detta område villjag framhålla att jug finner det fullständigt riktigt utt TCO här hur en åsikt.Jug vUle baru poängteru utt det vur inget självständigt tänkunde inomfolkpurtiet som låg bukom motionen. Låt mig sedun om tjänsternu sägu att det är 100 nyutjänster , men ser mun det i perspektiv finner man att det är 500 nyutjänster under de senuste fem åren och 1 500 sedun 1960. säger utt mun borde hu kunnut göru något ätproblemen. Ju, det är ingen konst om mun gör som och uvfurdur deekonomisku frågornu med utt sägu att det ordnar sig alltid och det är ingenstörre operution för Kungl. Muj;t utt kluru dettu. Men om det inte är någonstörre operation kunde ju själv ha kastat fram förslag om varifrånpengama skulle slussas över. Det är, som jag sade förut, 16 midoner som herrEkinge och hans partivänner är skyldiga budgeten genom de reservationer som de avgivithär. Om man nu inte anser sig behöva anvisa dessa pengar skulle det ju bli syndom de personer som anställdes enligt förslag, eftersom det inteskulle finnas nägra pengar till avlöning. Då finge ju dessa personer lita tillarbetsmark-nadsutbildningsbidrug e. d. Det helu finge ulltså lösus genom uttmedel unslogs för urbetsmurknudsmässigu åtgärder. Anslag tUl arbetsmarknad m. m. () kort genmäle: Ätt diskutera var det självständigu tänkundetfinns tycker jug i och för sig är gunsku ointressunt. Jug tror utt det kun vuruså utt det självständigu tänkandet finns både på den fuckligu och på denpolitisku kunten. Det är enligt min mening ungeläget utt det förekommer ettsådunt självständigt tänkunde. hur bevurs givit så sturkauttryck för ett stutiskt tänkunde utt jug egentligen skulle viHu rekommenderahonom att försöku sig på litet självständigt tänkunde.