prot · FV09117 · 1972-12-31 00:00:00 — Det väsentliga i debatten är just såvitt jag kan se attett kredilaktiebo-lag för teckning av minoritetsposter nu skaU komma till stånd.Detta har, som i sade, varit ett gammalt krav från demindre företagen. Det har även varit ett gammalt krav både från ochfrän , och vi har ingen som helst anledning att reagera mot attvåra önskningar nu äntligen har bhvit uppfyllda. Jag vill bara göra denkommentaren att vi självfallet inte skall tro att det nya kreditaktiebolagetlöser alla problem. Jag tror att det blir ett gott tillskott i marginalen, ochatt det är ett steg i rätt riktning. Jag vill beträffande moderatreservationen säga, herrHovhammar, att man där missar det väsentliga, nämligen att man bortser från attde mindre företagen alltid har lidit och fortfarande lider av en utomordentligtsvår brist, nämligen pä eget kapital. Det är riktigt att vi också fråncenterhåll har varit med om att förorda att medel slussas över frånAP-fonderna. Det är också riktigt, som säger, att det finnskanaler för att göra detta. Man skulle kanske t. o. m. vidga dessa ytterligaregenom att ändra banklagstiftningen, så att våra kreditinstitut Inrättande av ett kreditaktiebolag Inrättande av ett kreditaktiebolag får bättreoch friare möjligheter att slussa över sådana medel t. ex. från AP-fonden. Men det väsentliga i detta stycke och del är poängen är att hur mycket affärsbanker och andra institut än slussar över medel frånAP-fonderna, rör det sig genomgående inte om några riskpengar utan om krediter,som ökar den externa skuldbördan och ytterligare försvagar de mindre företagen,eftersom detta ytterligare accentuerar deras brist på eget kapital. Vad vi mycket länge har slagits för och har fått tillstånd är en möjlighet att åstadkomma en förbättring på denna den svagastepunkten, dvs. bristen på eget kapital, genom teckning av minoritetsposler. Jagtror inte att det kommer att bli något missbruk i detta sammanhang. Jag tror inte heller att det finns anledning att målanågon ful potentat på väggen bara därför att samhället kominer med. Samhälletär engagerat i många sammanhang liknande detta, och något missbruk har ickeskett och kommer säkerligen icke heller att förekomma. Hälften av aktiernaskall dock ägas av kreditinstitut av olika slag, och jag tror att det ärtillräcklig garanti för att det inte skall bli något missbruk. Men det väsentliga, som man missar i motion,är att det med hittUlsvarande system inte kan slussas över annat änkreditmedel, och poängen är att man på denna väg, dvs. genom det föreslagnakreditaktiebolaget, kan öka det egna kapitalet hos de mindre företagen. Jag beratt få yrka bifall till utskottets förslag. HerrHOVHAMMAR (m): Jag är helt överens med är bara den att vi rent principiellt anser att den fråga vi härdiskuterar kunde ha lösts utan inblandning av staten. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till delsutskottets hemstäUan, dels reservationen av herrar Hovhammar och iStockholm, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 44 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Hovhammar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hovhammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 32Ökat konsumentskydd för försäkringstagare Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 45 i anledning av motion om ökat konsumentskydd förförsäkringstagare. i (); Det är ganska sällan som en fråga försväsentligt närmare sin lösning som förflyter från det att förslagväcks i kammaren till dess det behandlas. Men så är glädjande nog fallet ifrågan om ökat skydd för försäkringstagare. 1 ett betänkande från statens konsumentsrådsförsäkringsutredning, som framlagts efter det att motionen 1351 väcktes,belyses just de problem motionen drar upp. Det är självklart nödvändigt att denenskilde upplever konsumenttrygghet på ett område som kan ha så stor betydelseför hans eller hennes ekonomi. I en verksamhet där det förekommer omkring 5 000skaderegleringar uppstår helt naturiigt meningsskiljaktighetermellan försäkringstagare och bolag i en hel del fall. Det kan gälla snabbheteni handläggningen, där dröjsmål särskilt beträffande personskador kan drabba denenskilde mycket hårt. Det har vi sett exempel på . Det kanockså gälla ersättningens storlek. I sådana fall upplever sigförsäkringstagaren ofta vara i ett underläge i förhållande tillförsäkringsbolaget med all dess ekonomiska, juridiska, tekniska och medicinskaexpertis. Med tanke på försäkringsväsendets omfattning och betydelseför medborgarna är det ett väsentligt samhällsintresse att försäkringstagarnages ökad trygghet eller för att använda försäkringsutredningens uttryck:"Det är angeläget att en enskild skadelidande kan känna sig säker på atthans sak blir korrekt behandlad." Ofta är det så det har jag förstått aven hel del brev och telefonsamtal från människor som ansett sig felaktigtbehandlade vid skaderegleringar att man inte känner till de möjligheter tillrådgivning och hjälp som finns. pekar också på behovet av enaktiverande och pådrivande informationsverksamhet och föreslår en centralrådgivningsinstans, dit skadelidande kan vända sig. Vidare säger utredningenatt alla skadelidande - oberoende av i vilket försäkringsbolag man är försäkrad skall ha möjlighet till omprövning, om missnöje eller tveksamhet uppstår medanledning av ett bolags handläggning av ett skadeärende. Utredningen föreslårockså olika lösningar. Utskottet framhåller att det delar motionärernas ochutredningens uppfattning att elt förstärkt konsumentskydd på försäkringsområdetär angeläget. Utskottet förutsätter att utredningens förslag blir prövat ipositiv anda. Här finns, fru talman, mot bakgrunden av utredningensförslag och utskottets positiva hållning alla förutsättningar att snabbtåstadkomma etl ökat konsumentskydd för försäkringstagarna i motionens anda. Omså mot förmodan inte blir fallet, tänker vi motionärer återkomma. Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Ökat konsumentskydd för försäkringstagare Obligatorisk testning av skyddshjälmar, m. m. § 33Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 46 i anledning av motion om enutredning rörande viUkoren för företag som tiUhandahåller tjänster. Utskottets hemställan biföUs. § 34 Obligatorisk testning av skyddshjälmar, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 48 i anledning av motion om obUgatorisk testning avskyddshjälmar, m. m. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:1353 av herrar () och i (fp) variyrkats att skulle hos Kungl. Maj :t hemstäUa om 1. åtgärder för att få tillstånd normer för testning av skyddshjälmar på de områden där sådana normer saknades, 2. förslag till lagstiftningsom förhindrade saluförande av skyddshjäl mar som icke godkänts för avsett ändamål. Utskottet hemstäUde att skulle avslå motionen1972:1353. Reservation hade avgivits av herrarAndersson i (fp), SjöneU (c), i (vpk) och MöUer iGöteborg (;Fp), som ansett att utskottet bort hemställa, att hos Kungl. Maj:tskulle anhålla att motionen 1972:1353 för beaktande överlämnades tillutredningen angående vissa principfrågor i samband med vamdeklarationer. HerrROMANUS (fp); "Var rädd om ditt huvud - du har ju baraett. Och det behövs ju i alla situationer. I vissa situationer är huvudetutsatt för större risker än normalt. Då behöver det extra skydd en hjälm.Meningen med hjälmen är att den ska ta emot den kraft som riktas mot huvudet ta upp stöten och fördela den så att inte hjärnan, som sitter upphängd innanförskallbenen, sätts i rotation eller trycks mot skallens fasta delar, dvs. manutsätts för en hjärnskakning. Hjälmen ska också skydda mot att föremål trängerin genom skallen och orsakar hjärnskador." Så inleds enuppseendeväckande artikel i tidskriften och Fritid nr 12 för . Skyddshjälmar försäljs till allmänheten för olika ändamål.Som exempel kan nämnas motoristhjälmar, ishockeyhjälmar, skidhjälmar ochridhjälmar. Det är ett angeläget och berättigat konsumentkrav att de hjälmarsom säljs som skyddshjälmar också ger ett tillfredsställande skydd. Det ärsvårt för konsumenten att själv kontrollera att så är fallet, och han eller honhar rätt att vänta sig att de skyddshjälmar som saluförs också ger ettgodtagbart skydd. I den tidskriftsartikel jag nämnde redovisas test av imarknaden förekommande skyddshjälmar, som har utförts av statens provningsan- Avresultaten skall jag här bara återge några. De flesta motoristhjälmar är avacceptabel kvalitet. När det gäller ishockeyhjälmar för vuxna är situationenungefär densamma, men barnhjälmar för ishockeyspel är betydligt sämre. De kanknappast sägas ha någon skyddande effekt. De skidhjälmar som säljs på densvenska marknaden är inte mycket att hurra för. Det finns bara en som ärpålitlig. De övriga har liten eller ingen funktion när del gäller att skyddahuvudet. Man har inle heller mycket gott att säga om de ridhjälmar som säljshär i landet. De har så gott som ingen stötdämpande effekt därför atl de ärfelkonstruerade. De här resultaten när det gäller ishockeyhjälmar,skidhjälmar och ridhjälmar är alarmerande. Många konsumenter uppfattar säkertsituationen så, att i och med att en hjälm får säljas som skyddshjälm, är dentestad och godkänd av något mer eller mindre officiellt organ. Det är också ettrimligt önskemål från konsumenten att staten skyddar honom mot risken att köpaen hjälm som inte ger tillfredsställande skydd. Därför har iGöteborg och jag i en motion föreslagit att hos regeringen skallbegära åtgärder för att få till stånd normer för testning av skyddshjälmar, påde områden där sådana normer saknas, och förslag till lagstiftning, somförhindrar att man säljer skyddshjälmar som inte är godkända för det ändamål deär avsedda för. Utskottsbetänkandet är mycket positivt. Vi uppfattar detsom en stor framgång. Utskottet påpekar att det har tillsatts en utredningangående vissa principfrågor i samband med varudeklarationer. Den skall bedrivasitt arbete skyndsamt och den skall pröva under vilka förutsättningar och ivilka fall det från konsumentsynpunkt kan vara påkallat att föreskriva enskyldighet att låta varor och tjänster åtföljas av varudeklarationer.Utredningen skall också se om några grundkrav bör uppställas för att en varaskall få deklareras och alltså få säljas. Det är klart att detta är mestangeläget just när det gäller säkerhetsfrågor. Utskottet understryker också att utskottet, liksommotionärerna, finner det oroväckande att konsumenterna förleds att tillmätaexempelvis skidhjälmar och ridhjälmar en skyddseffekt som de inte har.Utskottet anser det angeläget att åstadkomma en sanering på detta område ochatt uppstäUa vissa krav, som skyddshjälmarna bör uppfylla. Slutligen heter deti betänkandet att utskottet förutsätter att utredningsmannen kommer att ägnauppmärksamhet åt den viktiga varugrupp som skyddshjälmarna utgör. Det är självklart, fru talman, att vi uppfattar detta somen stor framgång. Det finns emellertid också en reservation fogad tillutskottsbetänkandet. Reservanterna föreslår att skall hos Kungl.Maj;t anhålla att motionen överlämnas till utredningen för beaktande. Det ärenligt min uppfattning en mer konsekvent slutsats av de mycket positivamotiveringar som utskotiet har i sitt betänkande. har riksdagenöverlämnat motioner, bl. a. om varudeklaration av skor, till denna utredningför beaktande, och det vore därför följdriktigt att göra det även i detta fall.Jag ber därför att få yrka bifall till reservationen. Jag kan också försäkra att vi som har motionerat kommeratt följa frågan, och om det visar sig att det behövs skall vi återkomma mednya Obligatorisk testning av skyddshjälmar, m. m. Obligatorisk testning av skyddshjälmar, m. m. framstötar,så att vi kan bidra till att en lösning av dessa frågor kommer snabbt. utsätts t. ex. barn för risker förhuvudskador genom att de använder undermåliga ishockeyhjälmar. Det borde intebehöva ta så att utreda detta, att ytterligare flera säsonger måsteförflyta med åtföljande skador. i (s) Skillnaden mellan ä ena sidan molionärerna ochreservanterna och å andra sidan utskottets majoritet är mycket ringa, vilketockså framgått av ' anförande. Vad som skiljer oss ät är attutskottsmajoriteten finner det naturligt att fråg.in om testningen avskyddshjälmarna sker utan att man behöver hemställa om det hos Kungl. Maj:t,medan reservanterna anser det nödvändigt att frågan överlämnas till Kungl.Maj:t för beaktande. Som framgått under behandlingen har den sakkunnige somutsetts av handelsministern fått i uppdrag att utreda vissa principfrågor isamband med deklarationer av varor. I direktiven sägs uttryckligt attutredningsmannen bl. a. skall överväga i vilken mån varudeklaration bör varaobligatorisk och i vilken mån säkerhetsskäl kan motivera vissa grundkrav förvarudeklaration och kvahtetsmärkning. I likhet med motionärerna finner utskottsmajoriteten detoroväckande att konsumenterna förleds att tillmäta vissa typer av skyddshjälmaren skyddseffekt som de inte har. En sanering på detta område är mycketangelägen. Uppställandet av vissa krav som skyddshjälmarna måste uppfylla börvara angeläget, och god information bör ges konsumenten om produktens kvalitet. Utskottsmajoriteten har dock förutsatt atlutredningsmannen kommer att ägna skyddshjälmarna stor uppmärksamhet. Med hänsynhärtill finner utskottet inte någon åtgärd i anledning av motionen varaerforderlig. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 48 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifalht reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna om- Nr 117 röstning gav följande resultat: den § 35 Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 49 ianledning av motion om översyn av uppgiftsskyldigheten för gäst på hotell ellerpensionat. Utskottets hemställan bifölls. § 36 Interpellation nr 220 om hjälp åt de blinda iIndokina Ordet lämnades på begäran till FrökenANDERSSON i (c), som yttrade: Genom De blindas förenings pågående kampanjför de blinda i har allmänhetens och myndigheternas uppmärksamhetfästs på den mycket svåra situationen för dessa människor. En väsentlig del avdessa svårigheter skulle ha kunnat undvikas, om man i utvecklingsarbetet i defattiga länderna inte så ofta hade förbisett behovet av åtgärder för bhnda inomramen för ett allmänt utvecklingsprogram. Följden har blivit ett mycket snabbtväxande antal blinda med alla de humanitära, sociala och ekonomiskakonsekvenser detta innebär. Dessutom har det blivit nödvändigt att i efterhandvidtaga kostsamma specialåtgärder i större utsträckning än som hade fordrats omproblemen hade beaktats tidigare. Ingen vet någonting bestämt om de blindas förhållanden iIndokina . Man kan emellertid utgå från att antalet blinda är stort bådesom följd av krigshandlingarna och därför att blindhetsfrekvensen i u-ländernaofta är tio gånger större än i de avancerade länderna. Behovet avbhndhetsförebyggande och botande åtgärder är därför med säkerhet mycket stort.Man kan också utgå från att det långa krigstillståndet har hindrat uppbyggandetav skolverksamhet och andra former för rehabilitering av de blinda. Det förefaller logiskt att i den planeradehjälpverksamheten i beaktar också dessa humanitära, sociala ochekonomiska problem. Med hänvisning till det anförda anhålles om kammarenstillstånd att tiU herr utrikesministern få ställa följande fråga: Är regeringen beredd ta initiativ lill att SIDA och andraberörda organ också beaktar de blindas problem inom ramen för hjälp tillfolken i ? Denna anhållan bordlades. § 37Interpellation nr 221 ang. de centrala proven i s\'enska Ordet lämnades på begäran till FruÅSBRINK (s), .som yttrade: Årets centrala prov i svenska årskurs 2 skallenligt läroplanens anvisningar fungera som stilistisk stimulans och vararelativt krävande. Skolans undervisning skall i möjligaste mån ge objektiv ochallsidig information. 1 provets text talar "vanligaste kiUe"om jobbet som ett "koncentrationsläger", därför att förmannen som"är okej" har till uppgift "att se till att vi andrajobbar". Han fortsätter att uttala sin mening att han "tror nog vigör mer nytta än andra som anses viktigare inom företaget. Cheferna för migär dom några som kommer förbi och tittar. Dom gör kanske annat också, men frånmitt läge verkar det inte så." , "vanligastefiej", framför sin uppfattning; "Och man vet, att det är dom sominte har pengar som är givmilda och delar med sig medan dom som har det brahåller på sitt." En påtagligt "ledande" formulering är ju denföreslagna rubriken "En ändring behövs . . .". Skolans undervisning i svenska skall enhgt sitt uppdragarbeta för det svenska språkets rykt och ans. På första sidan i provet stårangivet att "utskriften skall vara vårdad och tydlig". Texten ärutskriven med en stil som är liten och icke särskilt tydlig och icke stor nogför elever med olika grader av synnedsättning. Dessa elever utgör dock en gruppsom skolan har ansvar för att handleda och förse med bl. a. tydliga texter. Med hänvisning tUl detta exempel hemstäUer jag omkammarens medgivande att till herr utbildningsministern få rikta följandefrågor; VUken innebörd inlägger statsrådet i föreskriften att decentrala proven i svenska skall uppfylla läroplanens krav på stilistiskstimulans och språklig och innehåUslig utformning? Anser statsrådet det lämpligt att en given text är fylldav en bestämd samhällssyn, som över huvud taget inte diskuteras i texten? Ståren sådan text verkligen i överensstämmelse med anvisningarna om att skolansundervisning skall ge objektiv och allsidig information? Tror statsrådet att de ungdomar som deltar i dessa: provhar mognad nog att inse huruvida framställningen präglas av en omogen ochfarligt ensidig generalisering? Vilka krav anser statsrådet måste uppfyllas med hänsyntill de elever som lider av synnedsättning? Denna anhållan bordlades. §38 Interpellation nr 222 ang. importen av chilensk koppar, m. m. Ordetlämnades på begäran till HerrTAKMAN (vpk), som yttrade: Kennecoltaffären och den svenska regeringensdeklaration berör på ett avgörande sätt svensk in- ochutrikespolitik. Konflikten gäller formellt vem som har rätt till betalning- en för ettparti chilensk koppar: det USA-baserade multinationella bolaget eUerdet statliga chilenska kopparbolaget . Men i realiteten är det vidaallvarligare frågor som behandlas och avgörs, och en underlåtenhet att ingripatUl förmån för blir i själva verket ett ingripande tUl förmån förKennecott, för kolonialistisk exploatering, mot ChUe, mot ett underutvecklatland, mot en regering som haft modet och moralen att sätta de egna arbetarnasoch böndernas intressen före de nordamerikanska kopparpiraternas profiter. I en alltjämt obesvarad interpellation, återgiven iriksdagsprotokollet , har en redogörelse begärts för regeringenshållning till frågan om suveräna staters rätt till nationalisering med specielltonvikt på nationalisering av de USA-baserade kopparbolagens tillgångari . I interpellationen gavs några data: Anaconda och Kennecott, världensstörsta och världens näst största bolag i kopparbranschen, beräknas ha tagit utur ChUe 3 500 miljoner doUar () i profiter sedan dei början av seklet började exploatera de chUenska kopparmalmstillgångarna. Närderas koppargruvor och smältverk etc. nationaliserades genom ett enhälligtbeslut av , kongressen, , gjordes enundersökning för att bestämma vUket belopp Kennecott och Anaconda borde ha iersättning för den nationaliserade egendomen. Man undersökte vilka vinsterbolagen haft . Det ansågs att av detinvesterade kapitalet utgjorde en rimlig och normal profit, men undersökningenvisade att Anacondabolagets genomsnittliga årliga vinst under dessa kundeberäknas till och Kennecotts till och att de oskäligavinsterna utgjorde sammanlagt (omkring 3,9 mUjarderkronor). Någon slutgiltig dom i ersättningsfrågan hade dock inteavkunnats av chilensk domstol när Kennecott satte stopp för kopparexporttill genom att få en fransk domstol att beslutaom kvarstad på betalningen för en skeppslast chUensk koppar på väg till franskhamn. har en holländsk domstol fattat ett likande beslut. Och har ensvensk tingsrätt av Kennecotts juridiska ombud blivit engagerad att taställning tUl om betalningen, enligt en tidningsuppgift , för140 ton chUensk koppar, som levererats till Essem i , skall gåtill eller till . "Oavsett om Kennecott vinner eller förlorar, så harbolaget fått ett taktiskt övertag", heter det i en artikel under rubrikeni (6/111972). "ChUe tvingas försvara sina expropriationsåtgärder inför relativtopartiska franska domare." Artikelförfattaren i Time reducerar inte frågan om denchilenska kopparn tUl en abstrakt "rättstvist". Det är inte utanförtjusning och beundran som han dröjer vid Kennecottbolagets listiga strategi:"Med ett schackdrag av betydelse för alla multinationella bolag, somverkar i mineralrika men penningfattiga länder, söker bolaget upprätta vad somi verkligheten är en internationell juridisk blockad mot kopparexport. "Och han skildrar det hela som ett fascinerande fälttåg: "Kennecottsledning är besluten att hålla tumskruvarna på . I det kontor i Manhattanfrån vUket generalkonsul leder kampanjen ser det ut som i ettkrigshögkvarter. Rapporter om skeppslaster ligger strödda över hans skrivbord,och på en vägg hänger en stor karta där fartygspositioner är markerade.Härifrån håller McCreary ett vaksamt öga på fartyg som anlöper eUer lämnar denchilenska hamnen , den enda plats från vUken kopparn skeppas frångruvan . följer han de rörelser som sex fartyg medkurs på gör. De är lastade med metall från El Teniente. När de anlöperen hamn vill han att hans agenter ska vara där för att hälsa dem med stämningarinför domstol." Om detta är en abstrakt rättstvist, vad är då inblandningi andra länders angelägenheter? Om detta är en privaträttslig fråga, vad är dåutrikespolitik? Om detta är en fråga för en svensk tingsrätt, vad betyder då deofficiella svenska deklarationerna om det berättigade i strävandentUl ökat ekonomiskt oberoende, t. ex. handelsministerns tal inför iSantiago de ChUe den 18 aprU 1972, där han särskilt betonar att"är beroende av stabUa exportinkomster" och att vi, dvs.regeringarna i länder som , måste "finna ytterligare vägar mot enökad tillgång till industriländernas marknader för u-landsvaror"? I fråga om den chilenska kopparn gäUer det ocksåekonomiska och politiska relationer till gagn inte bara för utan också -och på lång sikt i hka hög grad - för . Vad händer med svensk metallindustriom kopparimporten störs för ? Vad händer om de fyrakopparexporterande - , , och (f. d. BelgiskaKongo) - tröttnar på de multinationella bolagens prispolitik ochblockadaktioner och enas om drastiska motåtgärder? har gett ChUeett lån i hårdvaluta, och andra socialistiska stater söker också bistå denchilenska regeringen under den kris som skapats av att och andrainternationella kreditorgan vägrar lämna lån och Kennecott med hjälp avfranska, holländska och svenska domstolar stoppar den för ChUe livsviktigakopparexporlen. Ätt avlägsna hindren för kopparexport är en åtgärdav vida viktigare karaktär än det i och för sig viktiga bistånd som gereller kommer att ge till . Ätt avlägsna hindren för kopparexportkommer inte att kosta de svenska skattebetalarna något.