prot · FV0974 · 1972-12-31 00:00:00 — Varken länsberedningeneller koncentralionsutredningen har tUl uppgift eller ens kompetens attgöra de omfattande och på väsentliga samhäUsområden övergripande bedömningarsom erfordras för atl dessa väldiga frågor rätt skaU kunna analyseras, så attframåtsyftande och för demokratins kontinuerliga vitalitet meningsfylldaförslag skaU kunna framläggas. Däremot skulle de här bägge utredningarnasmaterial kunna bli ett aUdeles utmärkt underlag för en sådan parlamentariskutredning som föreslagits i motionen och i reservationen. Jag vill påstå, herrtalman, att en sådan parlamentarisk utredning visserligen i dignitet inte ärlika belydelsefuU som en gmndlagberedning men näst intill, eftersom det gällerde fundamentala demokratiska värdena som man syftar tUl att slå vakt om. Även utskottsmajoriletens nästa påstående anser jag varafelaktigt. Man säger att en samlad utredning av frågorna i molionen skullegälla ett stort och oenhetligt ämneskomplex. Hur kan man påstå att eltvaktslående om demokratins funktionsduglighet och vitalitet gäller ett oenhetligtämneskomplex? Atl man använder adjektivet oenhetligt i sammanhanget är för mighelt förbryllande. Det gäller ytterst, som jag framhållit,vaktslåendet om demokratin. Maktkoncentrationstendenserna på olika områden ärtvärtom i högsta grad utomordentUgt enhetliga. 1 sin tiU synes ödesbestämdautveckling är de en skrämmande företeelse. Utskotlsmajoriteten måste ha tärUctfel eller också uttryckt sig slarvigt. Utskotlsmajoriteten gör också en stor affär av alt denparlamentariska utredning som begärts skulle behöva utredaorganisationsväsendet och att staten, som traditionellt undviker att ingripareglerande på organisationsväsendets område, inte bör tUlsätta en utredning omdetta. Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället Åtgärder för att motverka makt-koncen trationen isamhället med omdetta, herr talman. Men varken motionen eller reservationen har någotkategoriskt yrkande att just utvecklingstendensen inom organisationsväsendelskulle utredas. I motionen trycks på atl åtgärder mol maktkoncentrationen ärnödvändiga främst inom samhället och dess olika organ samt inom näringslivet.Kan utvecklingen inom dessa viktiga områden länkas över i decentraliseradriktning mot spridning av beslutsfattande inom stats- och kommunalförvaltningenoch mot förstärkande av småföretagens ställning, så följer av sig självt attäven organisationsväsendet bUr influerat av en sådan sund strömning, och dåbehövs inga utredningar beträffande organisationsväsendet. Jag har sagt, herr talman, atl demokratin ochallt vad den ger oss är vår dyrbaraste tillgång. Om det uppkommer tendenser somkan hota all på kortare eller undergräva demokratins funktionsduglighetoch vitalitet, lycker jag att det är angeläget, t. o. m. en plikt för oss somär valda alt företräda samhäUets intressen, att oberoende av partitUlhörighet försökaatl sätta oss ned och se i vad mån dessa tendenser till undergrävande avdemokratins funktionsduglighet kan vara farliga och vad som i sä faU bör görasåt dem. Jag beratt få yrka bifall tUl reservationen. HerrTAUBE (fp): behandlar i sin motion vissa nackdelar somuppstår genom ökad maktkoncentration i samhället. Vi har just nu hört hur hanhar kompletterat sina tankegångar. Jag delar i stort den uppfatlning som gör siglill tolk för. Han är kanske litet optimistisk då han eftersträvar ettdecentraliserat samhälle. I det läge vi nu är inne i tror jag alt vi bör varatacksamma om vi slipper en ytterligare utökad maktkoncentration. Att jag tillåter mig säga etl par ord här beror på att jaglycker all såväl i sin motion som i sitt anförande nu litet välknapphändigt har behandlat de rent nationalekonomiska konsekvenserna av det somi dag sker i vårt samhälle. Övertron på de stora enheterna kanske nu är iavlagande, åtminstone hos en hel del av oss, på samma sätt som vi insett attdet ofta har sina nackdelar alt bygga alltför stora skolor och alltför storahus. , som tUlsattes ,har i en hel del avseenden gjort elt bra jobb, men jag liksom en övergripande utredning om den ekonomiska effekten för samhället.Koncentrationsutredningen har inte i uppdrag att göra detta. Det är det viarbetar för att den skall få. På så sätt att dess material kan läggas tiU grundför en helt övergripande parlamentarisk utredning. Vid de stora fusionerna talas del om att de sker irationaliseringens intresse. Ordet strukturrationalisering har del nog gått enhel del troll i. Atl statsmakterna myckel länge varit positivt instäUda filldessa strukturrationaliseringar framgår ju bl. a. av att dispensklausulen av år1966 beträffande viss aklievinstbefrielse fortfarande tillämpas synnerUgengeneröst. Staten driver alltså på för alt få fram dessa fusioner. Men hurföljs en sådan strukturrationalisering upp? nalisering,som således inte endast sanktioneras utan även skjutits på av staten ochsamhället! Jag är mindre intresserad av hur det rent ekonomiskt går för del nyaföretaget, även om jag naturiigtvis i del avseendet helt delar finansministernsuppfatlning att om det går bra för företaget så är det också bra för denanställde. Men jag tänker litet på de s. k. friställda i de andra företagen, pådem som inle kom med tåget då denna fusion kom liU, och vad del har kostat bådesamhället och dem själva i personligt lidande. Man kanske måste acceptera deltaom nationen som sådan rent företagsekonomiskt vinner på det - jag säger"kanske" - även om jag inte helt vill acceptera det. Därför menar jag att en av de primära frågorna rentekonomiskt är och förblir hur prisbildningen blir i del nya lägel. a.livsmedelssektorn har det ju skett och sker så stora sammanslagningar, attvissa baslivsmedel nu lUl tillverkas av en enda koncern.Många andra strukturrationaliseringar har säkerligen lett till sammaförhållande, med etl ur konkurrenssynpunkt synnerligen farligt resullat. Man har onekligen ibland svårt atl komma ifrån tanken attviss strukturrationalisering icke i första hand siktar på alt få framprisbUligare produkter, ulan i släUel sker nog många rationaliseringar för att"den stora draken" skall slippa vissa besvärliga konkurrenter. Det ärnog av den anledningen som "de stora drakarna" ofta ger en, som jagtycker, orimligt hög betalning till det gamla företagets ägare. "Den stora draken" sväljer de självständiga småoch medelstora företagen, ibland kanske till samhällets båtnad - det vill jaginte förneka - men ibland och förmodligen ganska ofta lill samhällets skada. Jag anklagar absolut ingen. Jag vet aUtförlitet om vad som egentligen försiggår. Jag delar helt uppfattningdärvidlag. Man kommer inte åt dessa ekonomiska maktkoncentrationer. Vi vetmycket litet. Vissa handlingar från är som bekanthemligstämplade, och någon mer övergripande parlamentarisk utredning har viinte åtminstone inte . Med all respekt för pris- och kartellnämndens sättatt arbeta vUl jag säga att det tyvärr alltför ofta -och det är fulltförståeligt endast blir ett konstaterande av del som redan skett inomprisbildningen. Man ger inte någon total bUd av varför utvecklingen blivitsådan den blivit och vad sammanslagningarna har kostat samhället. Otvivelaktigt har strukturrationaliseringen då och då letttiU vissa prisstegringar. Det må därför vara tillätet alt man ibland ställersig tvivlande till en del drag i utvecklingen i vårt land, där del inom vissaområden snart helt kommer alt saknas konkurrens. För alt undvika alla missförstånd vUl jag poängtera altjag här för ett principiellt resonemang, som omfattar alla företagsformer:statliga, kommunala t. ex. bostadsförelag och privata. Det är angelägel altinom ramen för nuvarande ekonomiska syslem så långt som möjligt stimulerasjälvständiga små och medelstora företag att leva vidare som motvikt tUl destora koncernföretagen, detta framför allt av konkurrenshänsyn. En övergripande parlamentarisk utredning på delta områdeskuUe säkerligen komma fram till att åtskUliga misstag har begåtts. Åtgärder för att motverka makt-koncen trationen isamhället Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället genom feloch misslag vi lär oss mest. Därför begriper jag inte varförulskottsmajoriteten inle kan gå mittenpartierna till mötes, tiU båtnad för vårtnäringsliv. Med dessa få ord ämnet är annars outtömligt- ber jag att få yrka bifall lUl reservationen av i Glömminge m.fl. har i sin motion angivit att delinom tre områden av vårt samhäUe finns mycket stora faror för maktkoncentration.Han inledde sitt anförande med en i och för sig utmärkt deklaration om sinanslutning lill demokratins idéer, och i det avseendet kan jag instämma medherr , även om jag kanske inte vUl måla upp den demokrati som skulle bliföljden av den utredning motionärerna föreslår som något som alla världensförslavade folk drömmer om. Principiellt och ideologiskt kan jag dock varaöverens med om hans synpunkter på demokratin. Ett av de tre områden som anser vara i faratill följd av maktkoncentrationen är organisationslivet. Jag vUl verkligenfråga om det är något som en statlig utredning skaU syssla med. Skall vi sittahär i och bestämma över hur politiska, fackliga och andra organisationerskall arbeta? Måsle vi inle överlämna åt organisationerna all själva hålla rentinom sina led och att se tUl att medlemmarna är vaksamma över att demokratinfungerar inom organisationerna? Det är inle här fråga om ettutredningsresultat, det är fräga om en anda inom en rörelse, och om denna andainte finns inom de organisationer företräder, får försöka se till att den uppstår. Det måste anses vara en demokratiskuppgift för organisationerna själva att bevaka delta. säger emellertid i sitt anförande attmaktkoncentrationen bland organisationerna inle är någon viktig fråga. Nej, denstörsta faran kommer från samhällsorganen, från förvaltningen. Det är där somdet är farligt med maktkoncentration. Organisationernas maktkoncentration ärinle så betydelsefull. utvecklar detta resonemang både i sittanförande och i sin motion på ell myckel intressant sätt. Han pekar t. ex. påatl kommunindelningsreformen, genom vUken vi har fått större kommuner och genomvUken en del småkommuner har försvunnit, har minskal demokratin. Han sätterutan varje tvekan likhetstecken mellan demokrati och antalet kommunalaförtroendemän finns det flera engagerade sä är del bättre demokrati. Det kannaturligtvis Ugga något i detta påstående - jag ser också väldigt gärna attmånga människor är engagerade i del politiska arbetet - men, , ärdet inte, framslungat på det här sättet, ytterligt falskt? Små faltiga kommunerutan varje som helst möjlighet att fungera, är del den bästa formen avdemokrati? Är del inte bättre alt kommunerna är större, så atl de fårmöjligheter att verkligen besluta? Sedan är det partimedlemmarnas sak att isina organisationer se till att förtroendemän fungerar på ett rikligt sätt. Menhur de fungerar är ju en helt annan fråga än själva organisationen i störreeller mindre kommuner. Vi höribland talet - kanske inte så mycket från men från företrädareför andra partier - att var människorna idet här landet friare.Det fanns inle så många inskränkningar. Det fanns inte pensioner,arbetstidslagstiftning och andra regleringar. Jag tror inte all de fattigamänniskorna i låt oss säga 1920-talets var friare än dagens människor.Del är samma sak med det här aningslösa sättet att säga att bara det finnstUlräckligt mänga kommunala förtroendemän så fungerar demokratin. Sedan passade på all göra något som jagtycker är ganska lustigt. Han gav en spark åt kommunalråden. Det har samlatsför myckel makt hos starka kommunalråd, sade . Säkerligen är det såi många kommuner. Men då fungerar inte de organisationer som slår bakom dem. Det är väl helt enkelt så att den enskUde politiker sominte har kontakt med sina väljare och sin organisation är en dålig politiker.Han har blivit litet av en tyrann, men det kan inte någon statlig utredning ivärlden avhjälpa. Demokratin måste bringas att fungera inom den rörelse som harnominerat honom, och för del får man söka andra vägar. Men det finns andra saker all peka på när det gällersamhällets och förvaltningens organisation. Vi har införtlekmannastyrelser i länsstyrelserna, något som förut var otänkbart. varlandshövdingarna enväldiga och fattade beslut ungefär som de ville. Deplaneringsråd som fanns kunde bara råda landshövdingarna. har vilänsstyrelser sammansatta av ett antal ledamöter utsedda dels av Kungl. Maj:t,dels av landstingen. Jag tycker alt det är etl steg på vägen mol en bättrefungerande demokrati. Länsberedningen fortsätter sitt arbete med dessa frågor.Den länsplanering som pågått och som egentligen bygger på kommunernas arbeteär också ell sätt atl ge inflytande ål de lokala förtroendemännen. Genom attkommunerna blir starkare kan de fungera också som opponenter mot den centralastatsmakten. De får större ekonomiska möjligheter att göra del. kan man ju fråga hur förkunnelse stämmermed hans eget och hans partis agerande i vissa andra sammanhang. Jag har iblanden känsla av att det är nödvändigt all fråga ; Vad menar ni egentligenmed en demokrati? Jo, viU stärka kommunerna men samtidigtflytta över beslutanderätten tUl landstingen. Skall landslingen ta över dekommunala angelägenheterna? Man kommer litet snett om man bara håller på ochresonerar och resonerar utan alt länka igenom vart man egentligen syftar. var också inne på något annat lustigt. Hanhar inle berört del så myckel i sin motion som han gjorde när han var uppe ochtalade. Jag tänker på talet om att utflyttningen av statliga verk kommer allbelyda en ökad maktkoncentration. Men så skyndade han sig att säga: Jagifrågasätter inte utflyttningen av verken, utan det är bara sättet att göra detsom är fel! har skött hela den här frågan på ett underbartsätt. Man har åkt runt i bygderna och sagt att man vUl ha centralaverk flyttade ut i landet. Så kommer ett regeringsförslag om utflyttning, ochdå upptäcker plötsligt att det finns väljare i också, och så Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället säger man:Nja, vi är nog för del här men inte på det sättet! Det verkligt fina är emellertid när talar omvad som är del tokiga med utflyttningen. Det är att kommunalmännen i störreutsträckning skulle komma atl gå till kanslihuset i stället för till verken,när dessa flyttats ul i landsorten, och det skulle vara förfärligtodemokratiskt. Demokratins värn i det här landet är alltså enligt centrala ämbetsverken och generaldirektörerna. Elt sådant resonemang finnerjag horribelt. Är det någonting som är odemokratiskt så är det välgeneraldirektörsinslitutionen och atl det mellan kommunerna och regeringenskjutits in ett led med statliga ämbetsverk och statliga tjänstemän. Jag vill rent personligt deklarera alt jag tror alt det ärett mycket dåligt värn för demokratin. Jag är inle alls rädd för någotministerstyre, även om det skulle vara en borgerlig regering, ty en minister ärändå utsatt för kritik, och han står på omval nu och då. Om demokratin fungerarkan han nås. Men en generaldirektör och fiänstemännen på ett centraltämbetsverk, de sitter och sköter sitt jobb. De gör säkerligen i de allra flestafall ett utomordentligt bra jobb, men man skall inte säga att demokratinfungerar genom detta system. Skall det vara så alt vi har de statliga verkensom garanter för demokratin, då är jag verkligen rädd för all vi kommer snett. Detta är ett ganska underligt resonemang, ty sedan också att den parlamentariska utredningen - vars effekt utöver deandra utredningarna utskottet betvivlar skulle vara värdefull, eftersom vi dåskulle få ett antal experter som satt och sysslade med demokratin och talade omhur vi skall klara demokratin ute i våra organisationer och i vårt samhällsliv.Det måsle stå ytterst illa till med demokratin och med ideologin hos ,om man behöver ha en samling experter som talar om hur demokratin skallfungera. Jag hoppas att det inte är så illa ställt utan alt det bara är herrSjönell som går ett steg för långt när han skall argumentera i den här frågan.Jag tror faktiskt att demokratins värn har varit andra saker. Det har varitidéerna, ideologierna i våra partier och bland människorna som drivit fram delstyrelseskick vi har . Inför yttrande om demokratin skullevi kunna säga: bevare oss för sådana vänner! Dem har vi minsann ingen nyttaav! Jag tror att gick ett steg för långt i sinargumentation. Han menade kanske inle riktigt så här. Detta om koncentrationen av makt när det gäller samhället.Vi har utredningar på gång. Länsberedningen fortsätter sitt arbete. Det är ettständigt fortgående arbete. Del är saker beträffande vilka vi ochstundligen måste vara vaksamma i våra poUtiska och ekonomiska organisationer, ochdet kan ingen central parlamentarisk utredning i världen hjälpa oss med. Så var det maktkoncentrationen i näringslivet, och där ärherr genast lugnare. Detta är inle riktigt lika farligt, säger han.Maktkoncentrationen inom näringslivet skulle man möta med all liksom uppmuntrasmåföretagsamheten men inle bara på det sätt som vi gör , då vi lycker altdet är bra med småföretag och gärna stödjer och hjälper dem, utan vi skulle ommöjUgt se till atl vi slår sönder storföretag i småföretag. På delsättet skulle det bli bättre. Ja, det kan vi ju alltid resonera om. Men jagtror inte på någon småföretagarromantik på det sättet, lika Utet som jag trorpå drömmen om all vi skulle bli elt folk av småbrukare i detta land och alt vidå skuUe leva lyckUga. Det är elt slags nostalgi, en romantisk dröm om en världsom var så oerhört bra förut. Jag är själv född i ett småbrukarhem. Jag harupplevt vad det viU säga. Jag har upplevt att den frihet som fanns där inte varså förfärligt stor, ulan att det finns en större frihet i ett annal samhälle,det som vi har . Men för gärna det där resonemanget! Jag vill gärna säga, för att inga missförstånd skall råda,all jag anser att småföretagen gör en stor och viktig insats i vårtnäringsliv. De är myckel betydelsefulla. Men all hänge sig åt någon sorls drömom all vi skulle klara alla våra demokratiska problem, bara vi hade flerasmåförelag, är nonsens. Skall man göra något åt denna koncentration skall man haen statlig utredning som sysslar med frågan och troUgen slå sönder de storaföretagen, tycks mena. Finns det inga andra vägar atl gå? Vad sägerherr om att man i de stora och även i de små företagen skulle skapa enstörre demokrati genom att ge de anställda möjlighet tiU inflytande, ettverkligt inflytande och inte bara skenbart genom någon enstaka liten anordningsom man föreställer sig skall utåt verka som demokrati? Den vägen kan viresonera om, , Det behövs inga stora statliga utredningar omkringden saken. Det kommer säkerligen att bli myckeldiskussion på den punkten. Då kanske vi kan behandla frågan ommaktkoncentrationen på etl helt annat sätt och diskutera: Vem skaU bestämma iföretagen? Vad skall de anställda bestämma? Vad skall kapitalet bestämma? Jagtror att detta är betydligt viktigare än flera andra ting som om. Både LO och regeringen håller på med arbete på dettaföretagsdemokratiska område, som jag tror betyder väldigt mycket. I sin motion tar upp de multinationellaförelagen, och det ligger en del i vad han säger om dem. Men jag tror inte atlde multinalioneUa förelagen är farliga för alt de framför allt är stora förall del, de är jättar som inle ryms i vårt land. Men den stora faran kanskeändå inte i första hand ligger i att de är stora, ulan den ligger i den ytterstodemokratiska institution som det blir när en bolagsstyrelse finns någonstansborta i eller nere i elt förelag som leds utan förankring inågon som helst ideologi, i något nationellt system, utan har bara en enda lag,lagen om största möjliga vinst åt etl kapital som är internationellt, som intehör hemma i ett bestämt land utan som finns i flera länder. Den frågan kan vila upp från en annan synpunkt; då är det inle bara fråga om att enparlamentarisk utredning skall försöka finna lösningar. De multinationellaföretagen är ett aUvarligt problem i vår lid som vi måste fundera över, men dåfrån helt andra synpunkter. När plötsligt har kommit på atl del ärfarligt med maktkoncentration också inom näringslivet verkar intresset Utetsenkommet men för all del, bättre sent än aldrig. k. koncentrationsutredningen, som tillkommit efter motionerande i kammaren, och jag minns inte att var särskUt aktiv i del Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället Åtgärder för att motverka maktkoncentrationen i samhället sammanhanget.Koncentralionsutredningen sysslar med dessa tendenser hopandet av makt hosenskilda människor osv. och den utredningen kommer framöver med flera förslagsom jag tror är väsentUga. log egentligen ner diskussionen på ett litetmera nyktert plan. Han svävade inte uppe i skyn ulan höll sig till frågan vadvi har vunnit med koncentrationen, vad den har betytt ekonomiskt. Han talade omprecis detsamma som jag skulle kunna tala om, nämUgen skillnaden mellansamhällskalkyl och företagskalkyl och att vi får vara uppmärksamma på den inleminst när det gäller regionalpolitiken. Men inte behöver vi väl så storaparlamentariska utredningar om demokratins ideologi för att klara ut den saken?Jag lycker alt ser väldigt nyktert på det när han säger all dessastora sammanslagningar inte har medfört någon nationalekonomiskvinst. De har inneburit vinst på ett håll men förlust på etl annat håU, ochväger man ihop det blir kanske slutresultatet en förlust. Men delta är väl ändåen tanke som är rält allmän numera och som alla är uppmärksamma på. Vi måste,det håller jag med om, vid våra regionalpolitiska bedömningar ocksåtänka på samhällskalkylen och inte bara på företagskalkylen. höll ett stort ideologiskt anförande, I sinmotion talar han ödesbestämt om dessa frågor. Jag kan inte missunna mig självnöjet att säga atl jag tycker det stämmer väldigt bra med det försök liU någotslags allmän dimbUdning som vissa av politiker ägnar sig åt. Man harlärt sig vissa modeord. Ordet decentraUsering är ett sådant "vi är fördecentralisering, vi är för att sprida makt". Förslaget om utredning bordekunna ersättas av något helt annat, nämligen ett ärligt försök av hans meningsfränder att precisera sig och tala om vad de menar meddecentralisering. Är det bara ett sådant där allmänt fluffigt prat? Hur skallman komma ifrån centraUseringen och kunna övergå till decentraliseringen? Låtoss diskutera konkreta förslag från er sida på den punkten! Tro inte att enallmän parlamentarisk utredning med experter kan lära oss demokratins väsen!Experterna har aldrig lärt oss demokrati och har aldrig lärt oss att tänka idemokratisk riktning. De har helt andra uppgifter. De kan i sin privataideologi vara mycket goda demokrater, men man utreder inte fram demokrati i dethär landet, Uka litet nu som man har gjort det tidigare. Jag yrkar bifaU tUl utskottets hemställan. HerrSJÖNELL (c); Näringsutskottels värderade ordförande, herrSvanberg, framträder stilenligt som debattör, och det kanske säger det mesta,även i det här utomordentligt viktiga ärendet. Det är förvanskningar av vad somär skrivet i motioner, del är förvanskningar av vad föregående talare har sagt,det är avsiktliga eller oavsiktliga missförstånd, han lägger i min munpåståenden som jag aldrig har fäUl etc. - aUl i syfte att skapa en heltfelaktig bUd av vad del hela rör sig om. Dessutom har han tydligen mycketdåligt läst på vad som står i motionen, vad som sägs i reservationen och vadsom finns på utredningssidan. Men detta hör så att säga tiU bUden av herrSvanberg, så del är ingenting att förvåna sig över . fällde ett yttrande som jag tycker är ganskasymtomatiskt: "Man kommer lätt snett, , om man tänkerfel," Precis det, ! Försök i de här debatterna, som vi haroch kommer att fortsätta all ha, att i stället höra på vad jag och andra sägeroch återge del på rält sätt, förvanska inte meningen i våra uttalanden och görinle heller helt felaktiga citat! Jag skuUe kunna la en hel rad påståenden somherr gör gällande att jag har fällt men som jag över huvud taget intehar gjort; jag återkommer tUl det, herr talman, om tiden räcker tiU.