prot · FV0930 · 1972-12-31 00:00:00 — Genom internationellt samarbetefinns tillgång till analysmetoder med mätbarhet under 0,1 ppm. Giftnämndenkräver för dessa medel lägsta möjliga dioxinhalt. Sedan analyserna påböriadeshar dioxinhalten sänkts, och utvecklingen fortsätter i denna riktning. Vi har också att motse miljökontrollutredningensbetänkande, och självfallet kommer en rad av de i denna debatt aktualiseradefrågorna att då bH berörda i hög grad, bl. a. den framtida utformningen avgiftnämnden, likaså frägan om förstärkningen av dess laboratorieresurser. Påohka vägar söker vi alltså så långt som möjligt åstadkomma effektivakontroller. Vi söker på olika sätt öka just skyddet för den enskUda människan,vUket med rätta har spelat sin roll här i debatten. Men jag vill gärna också understryka att jag tror att vialla gagnas av att vi nu och i fortsättningen kan föra en balanserad debattkring dessa för oss och för vårt lands framtid så viktiga frågor. Ang. användningen av bekämpningsmedlet hormoslyr Överläggningen var härmed slutad, § 5 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 5-7, finansutskottets betänkande nr 1, skatteutskottetsbetänkande nr 2, lagutskottets betänkanden nr 3 och 4, försvarsutskottetsbetänkanden nr 1-4 samt näringsutskottets betänkanden nr 3-6, § 6 Föredrogs och biföUs interpellationsframstäHningen nr76, § 7 Herr talmannen meddelade att finansutskottetsbetänkande nr 1 och näringsutskottets betänkande nr 6 skulle uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden på föredragningslistan för morgondagenssammanträde. §8 Interpellation nr 77 ang. åtgärder för att komma till rätta medlevnadskostnadsproblemen för vanliga inkomsttagare Ordetlämnades på begäran till HerrBURENSTAM (), som yttrade: Genom den prisöverenskommelse som träffadesför jordbruket i aprU 1971 och som gäHer från tiU den 30 juni1974 beräknas jordbrukets inkomstförstärkning tUl detförsta året, ytterligare 134 miljoner och ytterligare 55 mUjonerkronor det tredje och eller sammanlagt . Utöverdessa inkomstförstärkningar, som skall ske genom justeringar av gränsskyddet,innehåller avtalet en inflationsregel. Jordbruket skall erhålla kompensationför de kostnadsökningar som hänför sig till inflationen. Vägledande för dennakompensation, också genom justeringar av gränsskyddet, är utvecklingen avkonsumentprisindex rensat från jordbruksprodukter, indirekta skatter, sprit,tobak och bostad. Justering av jordbmkets inkomster på grund avinflations-regeln skall ske halvårsvis. Syftet med inflationsregeln är attupprätthålla en realprisnivå. Den prisöverenskommelse som träffades för jordbrukets delär på intet sätt anmärkningsvärd. Den får anses ligga helt inom ramen för enbalanserad ekonomisk utveckling. Inkomstförbättringar till jordbruket genomhöjda producentpriser påverkar nämligen i ringa grad konsumentenslevnadskostnader. Nr 30 Av varie krona som en husmorbetalar för livsmedel går till Tisdagenden industri och handel, gärtill import eller diverse marginalvaror och 29 febmari1972 ' ° *'" moms. Endast av livsmedelskronan gär tUl -------------------- lantbruket.När det gäHer livsmedel som tillverkas av svenska råvaror som ingår ijordbmksregleringen är fördelningen följande: går till handel ochindustri, utgöres av moms och punktskatter och går tilljordbruket. Dessa siffror visar att prisförändringar i jordbmkarledetspelar relativt liten roll för de totala livsmedelskostnaderna, även för delivsmedel som hänför sig tiH råvaror som ingår i jordbruksregleringen. livsmedel är ändå tung för många konsumenter. Detta faktum går inte attkomma förbi. Vad är då orsakerna? Momsens andel har redan berörts. Varje gångpriset ökar stiger ocksä momsen. Vidare är förädlingskostnaderna höga.Förpackningen av en liter mjölk kostar exempelvis . Den kostnaden ärnästan lika hög som mejerikostnad och uppsamling, Äterförsäljarmarginalen ärendast och dess relativa andel har muiskat väsentligt. Förädlingskostnader och handelsmarginaler påverkasemellertid starkt av löneökningarna. Särskilt när det, som i detta fall, ärfråga om låglönegrupper. Vill vi förbättra inkomstläget för dessa låglönegmppermåste vi vara beredda att betala vad det kostar. får vi också vissaprisstegringar som en följd av årets löneökningar. Hur livsmedelskostnaderna, som hänför sig tilljordbruksprodukter, än analyseras kommer man aHtså fram tUl att möjligheternaatt påverka dem i sänkande riktning är små - om vi håller fast vid attjordbrukarna skall ha sin andel av standardutvecklingen och låglönegmppernainom bl. a. livsmedelsindustrin och handeln sina inkomstförbättringar. Men behovet av att stoppa en fortsatt stark prisökning påviktiga livsmedel är och kommer att förbli väsentligt. De prisjusteringar som påverkas av själva prisavtalet är avringa betydelse. Hur jordbrukets inflationsregel slår ut är ett påtagligt bevisför den ekonomiska politikens misslyckande. För att inte konsumenterna skallbehöva lida för regeringens oförmåga att klara infla-tionsproblematiken skulledet kunna vara tänkbart att låta en del av den ytterligare kompensationen tilljordbmket gå direkt till jordbmkarna. Levnads- och Uvsmedelskostnaderna sä som husmödrarna uppfattar dem emellertid endast delvis genom den lösningen. Att problemet fortfarande står kvar beror på att skatterna är för höga. Svårigheten att få pengarna att räcka till för bl. a. livsmedelsinköpen beror nämUgen i hög grad på att det bhr för litet kvar av inkomsten/lönen sedan skatten är dragen - för litet tiH mat och för litet tiH bostad. Vad vi upplever ute i samhället är ett uttryck för detta. Problemet med livsmedelskostnaderna måste således vidgas till att omfatta skatterna och den ekonomiska poHtiken i stort. Bättre hushållning med utgifterna inom den offendiga sektorn kan ge ett lägre skattetryck och mera pengar till de enskilda människornas egen disposition. Ätt rätta mun efter matsäcken skull också gälla samhället - inte endast husmödrarna. Husmödrarnas problem med livsmedelskostnaderna är endast ett delproblem i hela 36 inflationsproblematiken. Därförmäste aUa krafter inriktas på att komma till rättamed inflationen. Med stödav vad här anförts hemställes om kammarens tillstånd att till Tisdaeen den herrfinansmmistem få framställa följande fråga: Avser herrstatsrådet att vidtaga några åtgärder för att komma tiU rätta-------- med deproblem som levnadskostnaderna, bl. a. livsmedelspriserna, utgör för denvanliga inkomsttagaren och särskUt för barnfamUjerna? Denna anhållan bordlades. § 9 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :ts propositioner: Nr 18angående Hvränta till vissa personer Nr 22 med förslag till lag om skattefrihet vid premieringav sparande, m. m. Nr 74 med förslag till stat för försvarets fastighetsfondför /73 § 10 Anmäldes och bordlades styrelsens för Stiftelsen över stiftelsens verksamhet och förvaltning revisorers berättelse över verkställdgranskning av rUcsban-kens tUlstånd, styrelse och förvaltning revisorers berättelse över verkstäUd granskningav tiUstånd, styrelse och förvaltning under budgetåret1970/71. § 11 Anmäldes och bordlades jordbmksutskottets betänkandenr 4 i anledning av Kungl. Maj rts proposition 1972:7 angående ytterligare anslagtiH vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin jämte motioner. § 12 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1485 av herrar och Lövenborg Nr 1486 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 16 om godkännande av konvention mellan och om renbetning m, m. § 13 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen av Nr 100 () tUl herrkommunikationsministern angående val tUl länsvägnämnder: Anser statsrådet att det - i motsats tiU vad riksdagenbeslutat bör få förekomma att val av länsvägnämnd sker utan att landstingetdessförinnan inhämtat förslag på lämpliga personer från länsavdelningen avKommunförbundet? Nr 30------------- Nr 101 i Agnas (m) tUl herr statsministern angående Tisdaeen den hemligstämpling av regeringens yttranden tUlEuroparådet: statsrådet inför kammarenredogöra för orsakerna tUl att -------------------- regeringens yttranden tUl i vissa faHhemHgstämplas, som t, ex, närdet gäller yttrandet i anledning av en svensk församlings S:tMartins hänvändelse tiH rådet? Nr 102 i () tiU herrförsvarsministern angående planerad utvidgning av Remmene skjutfält: Är herrstatsrådet införstådd med planerna på att eventuellt göra skjutfältetRemmene i tUl mUoövningsfält omfattande ca 15 000-25 000 ha? § 14 Kammaren åtskUdes kl, 18,35,