prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Museet inrymmes påett område i och omfattur ett 30-tul byggnuder,blund vilka kanske Bosebo kyrka från - som är gammal-Herrehuset, som en gång tillhörde Per , och den s. k. Bondpinan kannämnas främst. Samlingarnu är synnerligen omfuttunde och mycket värdefuUu.Textilsumlingen inrymmer bl. a. egyptiska exemplar om uttrycket tUlåtes -från tid. Keramiksumlingen representerar alla jordens hörn ochbedömes av experterna som en uv de ullru ypperstu i vår världsdel. Det ligger isukens nutur att dessu samlingar om sammanlugt 300 000 föremål kommit attalltmer användus i undervisningens dänst. Det kun hävdas att samlingarna genomsin universalitet, som redan eftersträvade, är utan motsvarighet ilandet och att inte minst av det skälet Kulturen i är ett riksintresse.Antalet besökare på Kulturen och dess filial i utgjorde cirka 130000 jämfört med drygt 100 000 på här iStockholm. Det vare mig fjärran att försöka nedvärdera några andra,jämförbara institutioner. Men jag kan inte undgå att stäUa mig något frågandeinför de anslag som utskottet tillstyrker för exempelvis och Nordiskamuseet. När det gäller anslug till Skunsen, som också redovisar betydandedriftunderskott, är såväl depurtementschefen som utskottet mycket generösure,vilket jug nuturligtvis i och för sig inte missunnur dem som verkur på Skunsen.Om unsluget till Skunsen säger för övrigt departementschefen uttryckligen atthänsyn hur tagits bäde till löne- respektive kostnadsökningar och till behovetav investeringar. 1 själva verket hur staten förbundit sig utt svuru för deunderskott som uppstår på Skunsen, sedun stud bidrugit med 60procent. Men vurför vill mun då inte när det gäller Kulturen bidru med mer än imnt tul uv driftunderskottet, när Lunds stud - vars resurser dock äravsevärt mindre än huvudstadens - bidrar till Kulturens drift med mer än enhalv miljon kronor, ett belopp som ter sig än mer imponerande om man jämför detmed stockholmarnas bidrag till , som får summa summarum ,medun riksdugen släpper till helu 8 miHoner? Jag vill framhåUu utt jag med dessa jämförelser ochsiffror inte på något sätt hur velut kritisera de unslug som de nämnduStockholmsunlägg-ningarna får, även om det kan finnas skäl att framhåUu uttlandets Bidrag tiU vissa museer och arkiv Bidrag tiU vissa museer och arkiv sumtligaskuttebetulure får bidru i betydande omfattning tiU åtskiUigu kulturelluaktiviteter, som uv nuturligu skäl huvudstadens invänure hur de störstufömtsättningarna att tillgodogöru sig. Förutom de nämndu båda museernu kan somexempel på den ordningen anföras Dramatiska teatern och Operan, som får storuoch säkerligen ungelägna bidrag. Men nog är det underiigt och vemodigt, att enså förnämlig institution som Kulturen och dess 22 000 medlemmur skull behövatigga sig frum och likväl få ett ointresserat, kyligt nej då fyru riksdugsmanfrån , representerunde lika många politiska meningsriktningur, vädjar om enmycket blygsam uppräkning av statsanslaget i syfte att trygga fortsattverksamhet på oförändrad nivå just som 1965 ärs sakkunniga uppenbarHgen avsettoch som departementschefen själv, åtminstone såvitt jag kunnut förstå,egentligen hade tänkt sig. Jag påstod tidigure, fru tulmun, kunske en smulu elukt,utt utskottets ledumöter mer eller mindre nonchulerut det ärende somuktuuliseruts i vår motion. Jug hoppas utt det inte i stäUet förhåller sig säatt man helt simpelt velut klassificera Kulturen och som provinsieUa företeelser, vars medlemmar får klara sig bäst dekan. I så fall, fm talman, vore det verkligen Ula. Jag får nog därför under hänvisning till den bristfälligamotiveringen i trycket vördsamt anhålla att någon representant för utskottetanger de skäl som varit vägledande för den negativa attityden tiU motion nr129, till vilken jag härmed ber att få yrka bifall. I detta anförande instämde herrar ().Fiskesjö (c) och i (s). HerrMATTSSON i Lane-Herrestud (c): Först vUl jag framhålla att vi har behandlatdenna fråga mycket seriöst i utskottet. Vi känner tiU åtskUligt uv det som här har nämnts och vivet att i den som kom från Kulturen i diskuterades utvägar attklara ekonomin. Där taludes det om en ökad upplåning, som betecknades som nägotav Döbelns medicin. Man visste ju att det skulle komma surt efter, som detheter . Där talades om att man skuUe söka utverka särskUda donationerfrän , och det talades om att man skulle söka överlämna samlingarna som gåvatill stat eller kommun. Man talade också om att man kunde tänka sig försäljningav föremål ur samlingarna, men det torde näppeligen tillåtas uvriksuntikvurieämbetet. Däremot kun mun knappast tänka sig att höjuentréuvgifterna. Det tror mun skulle inverka menligt på besöksfrekvensen. Det ari övrigt också bekant för oss att mun 1970 hude en besöksfrekvens på 130 000människor. Vi har som sagt vid behundlingen uv denna frågu inte buranöjt oss med att studera propositionen utan har också, som framgått, tugit deluv petituns innehåll. museiutställningssukkunnigu hur emellertidförklarut att de är beredda utt påbörja en närmure utredning uvmuseets orgunisution, verksumhet och ekonomi. Vi har gjort den bedömningen innun en slutlig lösning uv dessu frågor kommer till stånd finge nöju sigmed den höjning uv unsluget till Kulturen i med 13 000kronor som är föreslugen i propositionen. Den ene efter den undre uv tulurnu här frumför önskemål,som inte minst innebär ökude utgifter, och vur och en får naturiigtvis görasina bedömningar och sin prioritering. Jag viU kruftigt understryku att vi intepå något sätt betraktar den verksamhet som bedrives vid Kulturen i såsomnågot ovidkommande eUer som något som inte skulle höra till den kulturellaaktiviteten i vårt land. Varken departementschefen eller utskottet har hellerantytt något sådunt. Det är bara så utt man väntur en utredning på dettu områdeoch hur knappt om pengar. Därför berjag, fm talman, att få yrka bifaU till utskottets förslag. Jag får tacka för denna kommentar frånutskottets representant, som emellertid knappast har gjort mig mycket klokare.Frumför uUt hur den inte förbättrat Kulturens ekonomi. Jag vill upprepa att detär dystert utt en institution av så hög klass som Kulturen i , som faktisktgenom egen verksamhet skaffar sig av intäktemu - och det tordevuru unikt i världen i museisammunhang -måste gå med tiggarstaven för uttstaten inte viU öka sitt bidrag med ens så mycket som erfordras för utt täckaden höjdu urbetsgivaravgiften. Fru talman och herr statsråd! Det är inte baradystert det är nästan ofattbart. Utskottets representant sade någonting om att Kultureninte kunde höja sina medlemsavgifter, och jag kan vitsorda att det är riktigt.Detta ger mig anledning att mycket kortfattat som jämförelse dröja vid t. ex.Operans ekonomisku förhållunden. Statsbidrag till Operan utgår med i runt tul33 mUjoner kronor. En överslagsberäkning ger vid hunden utt detta innebär ensubventionering per föreställning med eller med perbiHett. Det skulle uUtså innebära att i mnt tal 235 000 operabesökaresubventioneras med var medan 130 000 besökare vid Kulturen får 2kronor var. är jag medveten om - det vUl jag naturligtvis tUlägga - attOperan medverkar i radio och TV och även kanske gör en del landsortsturnéer,varför jämförelsen inte är riktigt adekvat. Nåväl, fm talman, motionärerna får sätta sin Ht tiU attden aviserade utredningen kommer till ett positivt resultat och att arbetetinom den bedrivs skyndsamt, trots att utskottet inte ens vågade förordu dennaur kostnudssynpunkt ofarliga detulj. i Lane-Herrestad (c): Jag refererade vad Kulturen i hade sagtom entréavgifterna och erinrade om vad som stod i dess petita. Det är möjligtatt hur rätt i sin bedömning, men om 130 000personer besöker dettu förnämliga museum så är det svårt att frigöra sig fråntanken att det inte är fråga om mer än per biHett för att få in begärdamedel. Det är emellertid, som sagt, möjligt att man kan göra en annan bedömningoch att den är riktig, så jag skall inte diskutera detta mera. Kulturen i får anslug från Bidrag tiU vissa museer och arkiv Anslag till utbildning inom kulturområdet m. m. olikahåll, och det bör väl värdesättas, såvitt jag kan förstå, utt museet hur enlokal förunkring och på det sättet kun få hjälp till den kulturellaverksumheten. Dessutom hur från kulturmedelsunsluget stäUts tillförfogunde under innevurunde år. Jug vill därför ha infört i protokollet attdet kanske inte är riktigt så illa ställt som har gjort gällande. Jag vill intyga att det t. o. m. företus vissuombyggnuds-arbeten vid Kulturen just nu och att också ett antul ukudemiker hurkunnat sysselsättas där. Men det är inte på gmnd uv nägon större omtunke omKulturhistorisku föreningen, utun det är helt och håUet beroende påarbetsmurknudspolitisku skäl. Det är med undru ord frägu om renuberedskupsarbeten. Men, fm talman, efter att ha lyssnut till utskottetsordförande än en gäng ber jug utt personligen få invitera honom tUl förett besök på Kulturhistorisku föreningens museum. Jug tror att hun då kommerutt nästu år inta en mera positiv attityd. i Lune-Herrestud (c): Jug tuckur för den vänligu inbjudun och skullmed nöje infinna mig. Men pengurnu som mun har fått genom AMS-anslag, att manhar fått akademiker som hjälpt till osv., aUt dettu är väl tydligu bevis på uttdet finns intresse för att stödja Kulturen i . Det bekräftur vud jugtidigure sugt, nämligen utt mun inte frän nägot häll hur betruktut verksamhetensom mindre nyttig utan tvärtom. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner guvs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels utskottets hemställun med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionen nr 129 i motsvarande del, och förklarudesden förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Utskottets hemställun bifölls. Fru undre vice tulmunnentUlkännuguv att unslug utfurduts om summunträdets fortsättunde . §17Anslag till utbildning inom kulturområdet m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkunde nr 1 i uniedning uv Kungl. Muj;ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningur om unslug för /73 till utbildning inomkulturområdet m. m. jämte motioner. Kummuren biföll vud utskottet i dessu punkter hemställt. Muj;t hude i propositionen 1bilugu 10 (punkt B 61, s. 123-129) föreslugit riksdugen utt tillMusikhögskolornu; Utbildnings-kostnuder för /73 unvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hude behundlatsmotionen 1972:1157 av herrur Sdernström (c) och Hunsson i Skegrie (c) vurihemställts utt riksdugen i skrivelse tUl Kungl. 1. utt svensk folkmusik borde erhålla större utrymme iläroplunernu för musikundervisning i de skolor där musikundervisning förekom och främst i grundskolun, 2. attläroböckerna för musikundervisning borde utökas med ett större untulfoUcmelodier, 3. uttfolkmusikens roU borde accentueras vid musiklärarutbildningen. 1. tUl Musikhögskolornu: UtbUdningskostnuder /73 unvisude ettförslugsunslug uv , 2. skulle uvslåmotionen 1972:1157. HerrSTJERNSTRÖM (c): Det blåser en frisk och medryckunde vind kringvår folkhgu kultur och kanske särskUt då kring spelmansarvet. Det ärbetecknande att de unga spelmännen söker sig till den urspmngliga äktafolkmusiken. Man söker nä den ädla konsten att tolka låtarna i sinu diulekter,och vi kan konstatera att mänga av dessa spelmän ocksä har nått långt på deninslagna vägen. I rytm, i ornainentik, i tempo återger man gammallåten på ettsätt som vittnar om att de unga spelmännen har funnit melodin. Och allt dettaär ett mål för spelmansrörelsen att låtarna på nytt ska klinga urspmngligtoch friskt och äter skänka spelmän och lyssnare sin glädje, sin livsbejakandekraft och stimulans. Folkmusiken är ett värdefullt arv, som vi fått ifrångångna generationer och något vår tid bör ta vara på. Det är mot denbakgrunden som . i Skegrie och jag i motionen 1157 begärtatt folkmusiken skall erhålla ett större utrymme i läroplanerna förmusikundervisning, att läroböckerna för musikundervisning utökus med ett störreuntul folkmelodier samt att folkmusikens roll uccentuerus vidmusiklärurutbild-ningen. Vi lat den här motionen få en något unnoriundu form.Vi vUle göra det därför att folkmusiken behöver uppmärksummus även i detpolitisku livet, och vi menade utt genom utt ge motionen dennu form, skulle vipåverku våru riksdugskolleger utt speciellt ägnu folkmusiken en tunke, men vimisslyckudes i värt försök. Musikhögskolorna: Ut b ildn ings ko st nåder behundlude motionen på precis motsuttsätt. Med bristfälHg motivering avstyrktes motionen, och detta vill jagbeklaga. Folkmusiken är vår nations stämma i världsorkestern, som gång uttryckt sig, och vi tror att det är angeläget att ge ungdomenundervisning även om vårt folks kultur och den musik som växt frum i gångnagenerationers vardag. Det är folkets musik anpassad till livets oHka skiften,framförd av folkets egna självlärda spelmän. har dock utskottet avstyrkt vår motion. Man har som iså mångu andra sammanhang här i pekat på att det finns en kommitté,som behandlar de här frågorna, och den kommer att tillmötesgå vissa krav somställs i motionen. Det är vi mycket tacksamma för. När den verksamheten kommeri gång får vi tillfälle att bedöma innehållet i utskottets besked. Vi tror attdet i musikundervisningen är viktigt med folkmusik, därför att man hellre lärsig att spela en låt än oinspirerud övningsmusik, en låt som blir färdig. Munkan spela en melodi gunsku snurt, tUl glädje för sig själv och förhoppningsvisäven tUl glädje för andra. Detta är en utbildningsmetod som man utvecklutmetodiskt i exempelvis Jupun. Man kan deltu i lug, kännu gemenskup, man samlasomkring en gemensum inspirerunde uppgift. Jug vill inte ulls förneku utt det iundru musikarter finns melodier och stycken som har samma effekt, som skaparintresse bland eleverna, men oftast är det på det sättet att i annan musiksärskUt av klassikerna bör man användu den instrumentulsättning som den musikenär skriven för, och det skapar svårigheter i skolundervisningen att hu dennubredu instrumentuppsättning. Spelar mun lätur har man möjlighet utt spela på enfiol ensam, mn nian kan också spela tUlsummuns, man kan variera antaletstämmor, och man kan även ta med andra instrument. Det är en folkets musik, ochden kan spelas av folket på det sätt som tiUfället möjliggör. Det tror jag ärsynnerligen viktigt för musikintresset, och det är viktigt utt ungdomar harmöjlighet att engagera sig själva i en skapande verksamhet. Men när det gäller våru övrigu två kruv hur utskottet intehuft någon kommitté utt hänvisu till. Då det gäller behovet uv att iläroböckema för musikundervisning hu ett större untal folkmelodier har inteutskottet någon åsikt. Def måste jug beklugu. Man har väl rätt utt vänta ifrånett utskotts sidu utt när en fråga väcks här i så bör den åtminstonekommenteras. Det har inte utbildningsutskottet gjort. När det sedan gällerfrågan om utrymmet i läroplanerna säger utskottet utt vid den senusterevideringen uv läroplunen fick folkmusiken en given pluts. Det är ändå ettklurt besked i den frågan från utskottet. Men det vittnar om. uttutskottets umbitioner när det gäller folkmusik ligger på en låg nivå. Vi skulle kunna tittu på läroplunen . Iexempelvis det uvsnitt som berör årskurs 9 finner man ett antal rubriker.Rubriken 1 behundlar Musik i . Där kommer inte den svenska folkmusikenin. Rubriken 2 är Opera. Inte heller där kan jag tänka mig att den kommer in.Punkten 3 gäller Protest och revolt. Det har man exemplifierat med aktuellaprotestsånger, , blues och Internationalen. Under punkten 4 har mantagit upp Medeltidens musik, och den är exemplifierad med den Gregorianskasången. Inte heUer där kommer Luppnils med. hur tillmbrik Musik . Idéer och stilströmningur musik.1900-talets klassiker. - Förhoppningsvis skulle kanske folkmusiken bU omnämnddär i varje fall folkmusikintresset - men jag tror det knappast. Den sistarubriken heter Musikhistorisk översikt, och det sägs där utt en översiktliguppfattning om musikutvecklingen i Europu samt viss inblick i utomeuropeiskmusik bör ges eleverna. Inte heller där finns det plats för folkmusiken, trotsatt utskottet har sagt att folkmusiken genom läroplan har fått engiven plats i undervisningen. Utskottet är enigt i sin negativa inställning tUlfolkmusiken, och det beklagar jag. Folkmusiken är ett kulturarv, och det börförvultus. Det kun ske genom utt den musikarten och den delen av vår kulturägnas ett större utrymme i skolan. Det sker inte i tillräcklig omfattning idug. Det är detta som vi vUl ändra på, och därför yrkar jag, fru talman, bifalltiU motionen 1157 av i Skegrie och mig. 1 dettu unförunde instämde herrar Curlsson iVikmunshyttun, och i (sumtligu c). Herrur Stjemström och Hunsson i Skegrie harlämnat in en av de mest uppmärksammade motionerna vid vårriksdagen. Om man fören gångs skull skulle avstå frän praxis att kommentera klämmen och i ställetrecensera motionen skulle man kunna säga att vad formen beträffar lämnar deninte mycket övrigt att önska. Den är skriven på fornyrdislag, och uppenbarligenhar motionärerna lagt ned mycken möda på att "fUa och fela" påformen. Men är det faktiskt så att här i krävs i aUmänhet förutomen yttre form ocksä ett innehåll. De tre klämmur som motionen hur försetts medinnehåller inte någon som helst motivering. Och det ur nuturligtvis litet svårtför utskottet utt ugeru tunkeläsare och försöka gissu sig till vilkumotiveringur som möjligen legut bukom motionen och som kunske i någon månkommit fram i unförande . Utskottet hur ulltså inte varitsnålt i sin skrivning; tvärtom skulle jag vida sägu utt utskottet hur vuritmycket välvUligt med tunke på det torftigu innehållet i motionen. Jug vUl upprepu: Formen är glänsunde, men det vore rättbru om den innehöll någonting ocksä. Ställer mun kruv på utt svensk folkmusikskull få större utrymme i läroplunerna, utt läroböckerna i musikundervisningenskull utökus med ett större untul folkmelodier, utt folkmusikens roll skullaccentueras i musikläramtbUdningen, hude det vurit bru om motionäremu hadelämnut åtminstone en vägledande synpunkt. Får jag i all vänlighet föreslå utt, närhun och i Skegrie nu böriur fila på nästa års motion, ni visst kanavfatta den på fomyrdislag men efter det gärna komplettera med några sakligasynpunkter, så att utskottet vet vad det skall ta ställning till. Jag ber,fm talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Bib lio tekshögsko-lan: Utbildningskostnader, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall tiU dels utskottetshemställun, dels motionen nr 1157, och förklurades den förra propositionen varamed övervägande ju besvurud. Utskottets hemställan bifölls. : Utbildningskostnader, m. m. Maj:t hude (punkternu B 66-B67, s. 141-147) föreslugit utt 1. bemyndigaKungl. Maj;t utt vid bibliotekshögskolun inrättu en ordinurie tjänst somrektor, 2. för /73 unvisu ettförslugsunslug uv , 3. tillBibliotekshögskolun; Undervisningsmuteriel m. m. för /73 unvisuett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:515 av m. fl. (fp, c) vari hemställts att riksdagentill Bibliotekshögskolun: Undenrisningsmuteriel m. m. för /73unvisude ett reservutionsunslug uv . Utskottet hemställde utt rikdugen 1. bemyndigadeKungl. Muj:t att vid bibliotekshögskolun inrättu en ordinurie tjänst somrektor, 2. tillBibliotekshögskolan: Utbildningskostnader för /73 anvisade ettförslugsunslug uv , 3. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972:515 tillBibliotekshögskolun: Undervisningsmateriel m.m. för budgetåret 1 972/73anvisade ett reservationsanslag av . Reservation hade avgivits av herrarWikström (fp), i (c). (), Elmstedt (c) ochJohansson i Skärstad (c), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj;ts förslag och med bifall till motionen 1972:515 till Bibliotekshögskolan:Undervisningsmateriel m. m. för /73 anvisade ettreservationsanslag av . HerrWIKSTRÖM (fp); Scenen är kunslihuset, tidpunkten en blekgråeftermiddug . In pä finunsministerns rum träder utbildningsministern. : Hör du , mina pojkar rupporterur utt dinagrabbar inte viU ge bokanslug för den nyu bibliotekshögskolun i . Det kanjag inte acceptera. : Vad nu då? hjälpte jag dig att fä majoritetför förslaget utt flyttu skolun tUl . Är du inte nöjd än? Skall du haböcker ocksä? ; Du vet vUket bråk det vur . Jug föreslog ensänkning uv utbildningstiden för bibliotekuriemu, och det tog hus i skogen.Inte bura oppositionen och alla fuckligu organ utan många uv våru egnu kastadesig över mig, och hade jag inte haft så skickliga exegeter i departementet somlyckades tolka propositionen i en artikel i så att man kundeläsa in motsatsen av vad där egentligen stod, sä vete spors hur det hade gätt.Du kan väl begripa att jag inte vill tu en ny strid ombibliotekarieutbildningen efter det. : Dä måste du hitta på några motiveringar för atturgera dina synpunkter. Kan du inte hänvisa tUl någon utredning - det har jaggjort aUtsedan 1944 så fort oppositionen har kommit med några krav. : Ja, men på den här punkten är jag faktisktkänslig. Man påstod i debatten att jag hade förlagt skolan till av undraskäl än de utbUdningsmässigu. Och folkpurtisterna vur ofina nog att i ettsärskilt yttrande påpeka att om mun nu uv lokuHseringspolitisku skäl och motull expertis flyttur skolun till , så måste mun i vurie full se till uttutbildningen får de resurser som är nödvändiga för utt kvuliteten inte skuUförsämrus. Och så viU du utt jug skuU skära ner organisationskommitténsäskanden med närmure tvä tredjedelur! : Ju, men du kunske kun ta till litet lotterimedel,och om jag ger dig ytterligare någru tusenluppur så kunske du kun kommu upptill utt ge dem uv vud de hur begärt. Men sen får det vuru nog. Förresten kun väl böckernu från gumla biblioteksskolan i flyttas ner. En bokär så god som en annan. Jag har alltid tyckt att det produceras för mycketböcker här i landet! : Ju, men vi hur undersökt bokbeståndet påbiblioteksskolun i och funnit att böckemu är nedslitnu. Jag kannaturligtvis hänvisa tUl förslaget om ett intemrbanlånebibliotek för periodica,men det har vi ännu inte hunnit ta ställning till. Och för resten så berör detinte biblioteksutbildningen. Hur viU du egentligen att vi skall klaru debatteni kummuren i den här frågun? : Hälsu du gossurna i utskottet, att det är intenägon större mening med att ta debatt på den här punkten, för det finns intesärskilt mångu urgument. Men vi skull nog klara voteringen, och det är ju ändådet viktigu! Jug ber att få yrku bifull tUl den reservutionsom har fogats till punkten 7 i utskottsbetänkandet och där folkpurtiet ochcenterpurtiet förordar en uppräkning av anslaget till bokinköp för den nyabibliotekshögskolan i med . Bib lio t ekshögskolan: Utbildningskostnader m. m. Nr 40 i (s): Onsdaeenden '" ! har faktiskt rätt i ett avseende. 15 mars1972 " ' "P'' diskussion medhonom om behovet av goda biblioteksre- -------------------- surservid i . Om det behovet är utskottels Anslag ttUstatistis- jedumöter helt ense, och utskottet utgår ifrån att dettu behovsnurust ka centralbyrån . Med hänsyn till budgetläget har dock majoriteten iutskottet inte kunnat tillstyrka en höjning av anslaget i förhållande till vudsom föreslås i stutsverkspropositionen. Utskottet föHer här den rekommendutionsom riksdugen ställde sig bukom i anledning av fmunsutskottetsbetänkande nr 1, där det bl. a. uttalas att utgiftsökningar utöverbudgetförslaget inte är tillrådliga. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställun, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägunde ja besvarad. Sedun votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som vill att kummaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkundetnr 1 punkten 7 mom. 3 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifallit reservutionen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklurades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ju-propositionen.