prot · FV0995 · 1972-12-31 00:00:00 — Del gårhell enkell inle ihop med lidigare ultalade åsikter och Slällningslagunden iulbildningsfrägornu, .som då präglades av en klar förslåelse för att man inlekan forma dagens skola efter gårdagens samhällsförhållanden. Därför måsle jagallvarligt ställa frågun till om del är etl olycksfall i arbetet -jag betraktar det sä för del - eller om del markerar inledningen faklisk förändring av den ulbildningspoliliska handlingslinjen i riktning, som Gymnasieskolans kompetensvärde, m. m. Gymnasieskolans kompetensvärde, m. m. antydde,mot ett mer konservativt, starkt traditionellt synsätt. sadesjälv att reservationen var avsedd all vuru vägledande för det fortsattautredningsarbetet. Då måste jag ställa frågan: Innebär reservationen - för säkan den ocksä-tolkas - en skärpning av nuvarande praxis för dispens, ellerinnebär den att nuvarande regler skall gälla också ? Eller kan ävenfolkpartiet tänka sig att det skall vara lättare i framliden att gå vidare frånde tvååriga linjerna till högre utbildning? () kort genmäle: Jag tycker att det är ganska oförsynl avutbildningsministern all här vilja påslå alt de som opponerar mol den allmännabehörighelens omfattning, sådan den är utformad i propositionen, skulle viljaförhindra eller försvåra så föll orden - fortsatta studier för dem somgenomgår tvååriga linjer på gymnasieskolan. För moderata samlingspartiets del vill jag erinra om allvi - för att ingen av gymnasieskolans linjer skall bli en återvändsgränd -godtar de tvååriga linjerna som allmänt behörighetsgivande, men vi vill någotskärpa de kompletteringar som är nödvändiga i kommunikationsämnena för all geallmän behörighet vid inträde till universitetsstudier. Jug vill erinrautbildningsministern om att utbildningsministern själv i sin proposition harangett vissa kompletteringar som nödvändiga. Vi har ökat dem något, därför atlvi menar atl de inle var tillräckliga. Det är alltså här icke fråga om enartskillnad ulan om en gradskillnad i synsättet. Och det kullkastar allt tal omatt vi vill förhindra eller försvåra fortsatta studier för dem som går detvååriga linjerna. Tvärtom - genom skärpta krav på allmän behörighet underlättarman för dem som på dessa linjer efter komplettering kommer till universitetenatt hänga med i studierna. Det är uppenbart atl åtskilliga av dem som kommerfrån gymnasiernas treåriga linjer, där man har mer av kommunikationsämnena ände tvååriga linjerna, inle kan orka med studierna. Jag erinrar än en gång om vadinlernalionaliseringsutredningen inte helt överraskande har kommit fram till;jag erinrar om ullulanden från universitetslärare och andra. HerrRICHARDSON (fp) kort genmäle; Fru lulmunl Först vill jag uttrycka min förvåning över allulbildnings-minislern finner del uppseendeväckande all inle vi till alla delarsluter upp på regeringens linje. Han uttrycker nära nog indignation över all viskulle hu en annan uppfattning på någon punkt. Det är verkligen atl varaanspråksfull, i all synnerhet när man presenterar en proposition som är såoklar som denna. Utbildningsminislern menar utt vi inle tur konsekvensemuav vårl accepterande av den nya behörighetsregeln. Jo, det gör vi. Och vi haruttryckligen sagt all vi accepterar delta såsom en förutsättning, men -jagålerkomnier till vud jag sude i mitt förra inlägg - man måste skilja mellan vadsom ger denna behörighet och vad som bör vara den normala, allmännaförberedelsen för vissa ukudemiska studier. Del talas gäng på gång om alluniversitets- och högskolesludiernu skall ulgå frän oföränd- Och man frågar sig hur det skall gå i vissa utbildningar omeleverna inte har större kunskaper i allmänna orienteringsämnen än man får igrundskolan då de helt saknades på många tvååriga linjer. Erfarenheterna frånde lyder verkligen på att tre är inte är för mycket. Eller tyckerutbildningsministern att treåriga gymnasiala studier har visat sig vara onödigtomfattande för universitetsstudierna och del är dem vi har talat om, inte omde olika slag av nya högskolestudier som vi kan räkna med att U 68 kommer attlägga fram förslag om? Det finns ytterligare en sak som vi bör notera, nämligenatl man här alldeles har lappat bort vad som krävs i fråga om yrkesverksamhet.Den allmänna behörigheten är inriktad på vad som krävs för studierna, men manhar i rätt hög grad bortsett från vad som kan krävas i den kommande yrkesverksamheten.Jag tog som exempel juristutbildningen. Är det bra, värdefullt och önskvärt attde blivande juristerna har läst t. ex. samhällskunskap i gymnasieskolan? till juriststudierna vill man rekommendera? Vill man helt avskaffa de treårigalinjerna? Anser man att det är dumt alt rekommendera blivande jurister att gåtreårig gymnasial linje? Det är den centrala frågan. Vi har velat markera inle bör binda sig för en alltför lättsinnig rekommendation. Gymnasieskolans kompetensvärde, m. m. Fröken i (c) kort genmäle; Statsrådet drar felaktiga slutsatser av detsom står i reservalionen 2. Del är alltså inte ett olycksfall i arbetet. Om manläser vad det står, kanske del blir klarare. Del slår inte att detta avser alt gälla alla deförkunskaper som krävs, såsom statsrådet ville göra gällande att det stär.Det talas i stället om "de förkunskaper som krävs för de olikautbildningsvägarna". Det som skall utredas är bl. a. hur många och vilkaämnen som skall bedömas vara relevanta för de olika utbildningsvägarna. Vi haransett att man beträffande dessa ämnen borde precisera litet mera än vadutskotlsmajoriteten har gjort vad som menas med oförändrad utgångsnivå. Som jag uppfattat det skiljer vioss i princip inte mycket frän varandra, och vår uppfattning skiljer sig inlepå något sätt från vad vår ledamot i kompelensutredningen, iLane-Herrestad, har ansett, vilket jag finner angelägel alt slå fast. var något upprörd i siltinlägg. Han tyckte det var oförsynt alt vi ville ifrågasätta moderatasamlingspartiets reformvilja. Jag har bara konstaterat all delställningstagande som har gjort var ungefär vad jag väntade mig ochell logiskt fullföljande av ställningstagande ikompetensutredningen. Ni flyttar enbart kraven från den allmänna till denspeciella behörigheten. Det är från elevens synpunkt helt ointressant om vibollar med begreppen på det sättel. Del är en rent teknisk fråga. Jagkonstaterar all ni står där och där hör ni hemma. Däremol är jag fortfarande förvånad över folkpartietsställningstagande, inte därför all man protesterar mot regeringens linje utandärför att 3 protokoll 1972. Gymnasieskolans kompetensvärde, m. m. folkpartietgenom sin representant i kompetensutredningen intog en vettig ståndpunkt. Jaguppfattar anslutningen till reservationen som elt avståndstagande från denlinjen. Det var det jag uttryckte förvåning över. Jag vill då bara, för att göra det myckel, mycket enkelt,till representant ställa frågan: Menar att det ifortsättningen skall vara svårare än , lika svårt som eller lättare än nuatt gå vidare till högre utbildning? Precis så enkell kan man ställa frågan, och del går, frutalman, att ge ett mycket enkelt svar på den, om man vet var man står och omman vill ta konsekvenserna av principiella uttalanden. Jag skall inte fortsätta atl gräla med fröken iStockholm. Jag skulle kunna fortsätta att läsa meningen fullt ul och förklaravarför jag har tolkat reservationen så som jag har gjort. Men det blev nuabsolut klart var står genom alt fröken anslöt sig till herrMattsson i Lane-Herrestad. Då vet jag att vi kan arbeta vidare och attåtminstone tre partier står bakom ett sådant arbete. Hert () kort genmäle; Det är mycket lätt all svara på statsrådetCarissons fråga. Den förefaller mig dock helt onödig. Vi vill självfalletunderlätta för eleverna att gå vidare till högre studier. Vi har verkligen intetagit avstånd från representant i kompetensutredningen. Vi harbara vidareutvecklat tankegångarna i propositionen. Jag dristade mig i mitt första anförande att fråga efterutbildningsministerns allmänna syn på dessa frågor. Jag gjorde det molbakgrunden av förre statsrådet deklaration i , i direktivenoch vad han sade om kunskapsslandarden i skolan i denna sal under Skolveckan ijanuari . Jag har hoppals alt vi skulle få några ord som kunde varastimulerande för alla de elever, lärare och anställda i övrigt som arbetar iskolan stimulerande nu i examenstider . Jag ångrar att jag inbjödutbildningsministern till den här deklarationen. Den kan inte ha varitsärskilt inspirerande och stimulerande. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: ondgör sig över att jag harförsökt mig på några politiska positionsbestämningar. Men om man märker atl folkpartiethär hamnar på samma reservationer som moderata samlingspartiet gör i tre avfem fall är det väl ganska naturligt alt man anser att del måste innebära enpolitisk positionsbestämning. Jag utgick ifrån att det var politiskaställningstaganden som man gör i utskotten när man hamnar på den ena ellerandra sidan. Jag tycker därför inte all skall vara förvånadöver alt man belraklar detla som elt politiskt ständpunktslagande tillsammansmed moderata samlingspartiet. Jag blev förvånad över att var så säkerpä atl sludielämplighelsproven enligt en viss modell, den s. k. SB-kvoleringen,skulle vara det allra bästa och alt man skulle vara så säker nu innan man harhunnit göra ulprövningarnu under en längre lid. Del var del jug ville markera imin replik lill . Tillfröken i vill jag slulligen bara säga att del väl ändåär överdrift att påstå att det på den här punkten var bristande kompromissviljai utskottet. Det var just denna punkt som vi diskuterade både länge ochutförligt. Om man skall tala om bristande kompromissvilja drabbar väl denanklagelsen i så fall alla parter i utskottet. () kort genmäle; Jag kan inte annat än notera att herrGustafsson i gör sina politiska positionsbestämningar genom att räknanamnen på reservationerna. Det är verkligen ett alltför ytligt betraktelsesätt. Gym nasieskolans kompetensvärde, m. m. () kort genmäle; Jag vill säga till herrutbildningsministern att jag bollar sannerligen inte mellan allmänna ochsärskilda behörighetskrav. Del diskussionen nu gäller in concreto är alltsåfrågan om de allmänna behörighetskraven, omfattningen av kunskaperna i svenska,engelska och i någon mån också i matematik. Det är kommunikationsämnen, ocheftersom del är kommunikationsämnen så behövs kunskaper och färdigheter i deämnena, vilka studielinjer eller vilka ämnen man än tänker läsa vid universitetoch högskolor. Kommunikationsämnen är alltså ämnen som förbättrar ungamänniskors möjligheter att tillgodogöra sig undervisning vid universitet ochhögskolor. Det skall givetvis göras så lätt som möjligl och därmed lättare änvad det nu är för dem som har studieförutsällningar att vinna tillträde lilluniversitet och högskolor. Men jag tvekar inte att säga att det gärna får blisvårare för dem som inte har studieförutsällningar att slinka in viduniversitet och högskolor. Det är inte så enkelt att bara fråga om det skallbli svårare eller lättare. Man måsle också kommentera vad man menar med delta. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle; Det är väl inte underligt, ,att man ser på namn och partibeteckningarna under reservationer. Men man ser juockså på vad som står i reservationerna. Om man emellertid ser att två partierär angivna på samma reservation, utgår man från alt de har samma mening om delsom har skrivits i reservationen. Det är alltså en politisk viljeyttring somman har gjort, och i detla fall är det och som hargjort det. Det var del jag ville slå fasl. Jag tänker inte be kammaren om ursäkt för attjag tar till orda så här i sessionens sista . Utbildningsminislern har vall just delta tillfälle för attfråga efter vilken utbildningspolitik är. Vi diskuterar ettbetänkande med anledning av en proposition, vilkens behandling inte varaviserad att ske under vårriksdagen. I utskottet begärde vi att få skjuta påbehandlingen av frågan till höstriksdagen. Vi utgick nämligen från atttidsperspektivet för frågan knappast var sådant att det motiverade enbehandling av vårriksdagen. Oppositionspartierna blevnedröstade av en koalition av socialdemokraterna och Gymnasieskolans kompetensvärde, m. m. kommunisterna.På grund av den ordinarie ordförandens frånvaro fick jag uppgiften att försökafå fram detta betänkande. Tack vare att utskottsledamöterna satsade tid ochkraft på detta gick det med nöd och näppe att genomföra. Vi skulle annars haönskat att vi hade haft den tid som en behandling vid höstriksdagen hademedgivit för att gå in på de mycket svåra frågor som har aktualiserats. När utbildningsministern ställer frågan om folkpartietsvarar ja eller nej på några mycket enkelt formulerade frågor antyder detta atthan ser detta problemområde på ett alldeles för enkelt och okomplicerat sätt. Jag begärde dock egentligen ordet, fru talman, för attsäga något om en kvalitetsfråga som också har samband med denna debatt. Under de senaste ett och ett halvt åren harutbildningsutskottet behandlat ett antal propositioner, som vid det här lagetär ökända för sin bristande kvalitet. Jag tänker på propositionerna omsocionomutbildningen, bibliotekarieutbildningen och studie- ochyrkesorienteringen liksom också på den proposition vi nu behandlar. Vi hartvingats att inkalla representanter för departementet till utfrågningar iutskottet för att om möjligt få reda på vad departementet har avsett med sinaskrivningar. Utbildningsministern har tvingats gå ut med artiklar i DagensNyheter för att tala om vad han avsett med sina propositioner. Vi har frånutskottet i all enighet bemödat oss om att välvilligt och generöst försöka läsain i propositionerna vad vi möjligen kan tycka borde ha stått där. Vi har beklagat - jag har personligen gjort det vid fleratillfällen - alt propositionerna har denna kvalitet. Skrivningarna är inbördesmotstri-dande och ofta utomordentligt dunkla. Det är mot denna bakgrund litetsäreget att begagna jusl denna proposition som utgångspunkt för en attack motfolkpartiets utbildningspolitik. Vi kan väl inte tjänstgöra som något slagsallmän dadda åt och åta oss alt lösa de problem somrimligen bör vara behandlade i propositionerna. Svårigheten med den nu aktuella frågeställningen är - ochpå denna punkt är vi väl ändå överens - att man tar upp den allmännabehörigheten och lämnar hela det frågekomplex, som gäller den särskildabehörigheten, till en proposition som skall komma om . Det som vihar diskuterat och som tagits upp av reservanterna är ju närmastinriktningen av det utredningsarbete som skall bedrivas när det gäller densärskilda behörigheten. Jag har velat säga detta därför att jag inle tror attmotsättningarna är så oerhört stora som utbildningsministern i vissa stunder har utmålat dem. Men det finns skillnader, och de gäller just frågan om hurmyckel vi vill lägga in i den särskilda behörigheten. Låt mig , eftersom jag ju är en fridsam natur,säga att jag naturiigtvis liksom de övriga från oppositionspartierna kommer altfortsätta att försöka lägga propositionerna till rätta, inte för departementelsskull utan av omsorg om den svenska skolan. Jag skall inte förlänga denna debatt. Jagkonstaterar bara att innan propositionen presenterades för efterlystesden faktiskt av i ett tal - jag tror att det var i . Dettyder på att det var angeläget också från utgångspunkter att viunder vårriksdagen fick fram denna proposition. Motivet var - jag tror attockså där är och jag överens -att eleverna om möjligt skulleinnan vårterminen är slut få besked om principiella inställning. Sedan upplever jag det faktiskt som ett försök att kommaifrån sakfrågan, när allmänt börjar klaga över utbildningsdepartementetspropositioner. Den saken kan vi diskutera i ett annat sammanhang än iriksdagens avslutningsskede. Faktum är att det som är oklart ochbesvärligt att ta ställning till är inte propositionen och inte utskottetsbetänkande, utan det är en reservation som debatten har rört sig om. Gym nasieskolans kompetensvärde. m. m. HerrWIKSTRÖM (fp): Jag vill vitsorda vad utbildningsministernsade om att jag har efterlyst en proposition om detta. Men jag har inteefterlyst en proposition som på avgörande punkter är oklar. I utskottet har viemellertid bemödat oss om, när utskottet väl beslutat att behandlapropositionen , att se till att den förs till avgörande i . Det var utbildningsministern som valde den här debattenför ett slags allmän attack mot och de övrigaoppositionspartiernas utbildningspolitik, men vi får naturligtvis anledning attåterkomma till saken. Det är inte fråga om oklarhet i några reservationer, utanhär gäller det inriktningen av det utredningsarbete som skall görasbeträffande den särskilda behörigheten. Frågor av den karaktären kan man intesvara ja eller nej på . Där kommer våra framtida överväganden ochställningstaganden att vara avgörande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifallerutbildningsutskottets hemslällan i betänkandetnr 3 1 punkten 1 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservalionen nr 1 av Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet uv kummurens ledumöler ha röslul för ju-proposilionen. Dåherr Nordslrundh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning guv följande resultat: Gymnasieskolans kompetensvärde, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 3 1 punkten 3 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 3 I punkten 4 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill l:o) utskottets hemslällan, 2:o) reservationen nr 4 a av herrar Wikströmoch saml 3:o) reservationennr 4 b av och , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Gymnasieskolans kompetensvärde, m. m. Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 31punkten 6 antar reservationen nr 4 a av herrar och , den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr4 b av och fm . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshem.ställan i betänkandetnr 3 1 punkten 6 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 a av herrar Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde röslräkning verkslälldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels ulskollelshemställan, dels reservalicmen nr 5 av m. fl., och förklurudesden förra propositionen vara med övervägande ju besvarad. Sedan herrNordslrandh begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifallerutbildningsutskottets hemslullun i belänkundetnr 3 1 punkten 7 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 5 av m. fl. Närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 7 Närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 31 i anledning av propositionen 1972:97 med förslag till lagomnärvarorätt vid sammanträde med eller landstingskommunal nämnd jämtemotioner. I propositionen 1972:97 hade Kungl.Maj:t under åberopande av statsrådsprotokollet över civilärenden den 21 april1972 föreslagit att anta vid propositionen fogat förslag till lag omnärvarorätt vid sammanträde med eller landstingskommunal nämnd. I propositionen föreslogs attKungl. Maj;t genom en särskild lag skulle ges befogenhet att på framställningav kommun eller landstingskommun medge att eller landstingskommunalnämnd beslutade att företrädare för de anställda fick närvara vid nämndenssammanträden och deltaga i överiäggningarna men ej i besluten. 1 detta sammanhang hade behandlats dels de i anledning avpropositionen väckta motionerna 1972:1702 av m. fl. (fp) varihemställts alt skulle anta del genom propositionen framlagdalagförslaget med den ändringen i I §, alt bestämmelsen om all kommun ochlandstingskommun måste inhämta Kungl. Maj;ts medgivande utgick, 1972:1703 av fröken m. fl. (m) vari hemställtsall skulle avslå propositionen 1972:97, 1972:1704 av m. fl. (vpk) vari hemställtsatt skulle bifalla lagförslaget i propositionen 1972:97 medutelämnande av 2 § samt 1972:1705 av m. fl. (c)vari hemställts att vid sin behandling av Kungl. Maj:ts propositionnr 97 beslutade att representanter för kommunalt anställda skulle kunna gesnärvaro- och yttranderätt i kommunala nämnder på de villkor som angavs imotionen. dels motionen 1972:376 av i m. (s) van hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde en översyn avgällande lagstiftning i syfte atl öka personaldeniokralin inom primär- ochlandstingskommunerna. Denna motion hade hänvisats till inrikesutskolt- et men överflyttats till enligt 42 § riksdagsordningen. 1. skulle avslåmotionen 1972:1703, 2. med avslag påmotionerna 1972:1702 och 1972:1705 skulle bifalla propositionen 1972:97 såvittgällde 1 § i den föreslagna lagen, 3. med avslag påmotionen 1972:1704 skulle bifaUa propositionen 1972:97 såvitt gällde 2 § iden föreslagna lagen samt 4. skulle bifallapropositionen 1972:97 i övrigt och förklara motionen 1972:376 besvarad med vadutskottet i betänkandet anfört. Närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd Därjämte hemställde utskottet attförevarande ärende företogs till avgörande efter endast en bordläggning. 1) av herrar i (m) och Schött (m), vilkaansett att utskottet bort hemstäUa, alt med bifall till motionen 1972:1703 skulleavslå propositionen 1972:97 och motionerna 1972:376, 1972:1702, 1972:1704 och1972:1705, 2) av herrar i Luttra (c),(). i (fp), () och i (c), vilka ansett att utskottet under 2 bort hemställa,