prot · FV0982 · 1972-12-31 00:00:00 — Regeringen har ansett atl det är rimligt att söka minskakostnadsbelastningen på Uddcomb genom att också tillföra etl direkt bidrag.Beträffande motiveringen för beloppet vill jag säga följande.Det är etl känt faktum att Uddcomb skapades på initiativ av Uddeholmsbolaget.Bolaget hade dä anlitat det amerikanska företaget som konsult för att göra enstudie av möjligheterna att delta i en sådan här produktion. Studien gavbeskedet att anläggningen inte kan ligga inne i landet utan alt den nyaverksamheten måste förläggas till kusten. I diskussionen förekom då . Hade företagel kommit att lokaliseras till , såhade vi haft möjligheter att ge ett lokaliseringsstöd. Förfrågningar gjordesocksä från Uddeholmsbolagets sida till all börja med i samverkan med delamerikanska företaget. Jag tillhörde då regeringen som inrikesminister, och vilämnade beskedel att lokaliseringslån kunde påräknas med någonting mellan 5 och6 och med räntebefrielse . Det beloppet räknadesin i kalkylerna, och vi har därför ansett det rimligt att salsa 6 miljonerkronor i form av etl direkt bidrag. Regeringen har ju tagit en avgörandeståndpunkt i fråga om lokaliseringen av Uddcomb till . Detta är alltså det huvudsakliga motivet för att 6miljoner kronor bör lämnas som bidrag. HerrREGNÉLL (m): De besked vi har fått här är väl enillustration till hur liten realitet det ligger i talet om att allmänheten harinsyn i de statsägda företagen och har möjlighet att bedöma dem och derasutveckling. För bara någon vecka sedan fick vi i våra fack här i enårsredovisning för , som är hälftendelägare i Uddcomb Sweden AB.Den som slår upp s. 18 i redovisningen och studerar finnericke en antydan om dessa nya prognoser sorrr presenterades förindustridepartemenlel och som rimligen inte kan ha varil okända förstyrelsen i - med en av kanirnarkollegerna, , somordförande när den skrev under förvaltningsberättelsen . Dennekammarkollega kan ju inte ha varit okunnig om att näringsutskottet haft attbehandla ett ärende av väsentlig vikt för Uddcomb men han har tydligen intefunnit det angeläget att förse utskottet med det verklighetsunderlag som skullebehövas för bedömning av ärendet. Det är situationen för oss inom . Alt då gå runtoch säga atl allmänheten i landet skulle ha någon insyn i de statliga företagenutöver den insyn rnan kan förvärva sig i annan företagsamhet - det ter sig rättunderligt. i Ätvidaberg (fp): har Statsföretag haft bolagsstämma.Riksdagsmännen, de 18 som var utplockade, hade tillfälle att vara med. Frågorkunde ställas i förväg. Folk partigruppen ställde tio frågor. En av dem löd: Uddcomb har serverat flera framtidsbedömningar, merapessimistiska ju nrer tiden lidit. Hur ser frarrrtidsbedömningen beträffandeförsäljningen och vinstutvecklingen ut för den närmaste femårsperioden? Jag skulle gärna viha fråga industriministern: detinte varit ett bra tillfälle att vid denna bolagsstämma berätta litet om dellai samband med att man gav svar på frågan? Jag vet ju inte vilketsvar rnan har lämnat på frågan. Jag meddelade Statsföretags ledning,verkställande direktören och Uddcombs ledning alt jag självfallet är beredd attredovisa för - jag ser det som min skyldighet - de uppgifter som manlämnade till mig . Jag har ingen aning om vilket svar som lämnades päden fråga som ställdes vid bolagsstämman , men om man inle har redovisatdel material som jag nu lämnat, kan det ha berott på all man var medveten omatl jag i samband med behandlingen av Uddcombärendet hade för avsikt atlmeddela ledamöter detta. HerrERICSSON i Ätvidaberg (fp); Det är väl inte detta som är bolagsstämmanför Uddcomb utan det är väl och det är väl den somskall ha förslahandsinformationer. Det är väl en rimlig begäran att de skulleha lämnats. Tycker inte industriminislern att det vore rimligt att begära det? Jag torde vara medveten om atl detta inte ärbolagsstämman, och därför har jag ingen aning om vad som svarades påbolagsstämman. Det borde också i ha kunnat inse ochinte frågat mig om varför man inte lämnade dessa uppgifter. Jag har ingen aningom vad man har sagt som svar. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 a av herrar Regnéll och Clarkson samt 3:o) reservationen nr 1 b av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekonlrapropo.sitionen, upplästes och godkändes följande voterings-proposition: Den som vill all kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendenäringsutskotlets hemställan i betänkandet nr 35 punkten 1 mom, 2antar reservationen nr 1 a av herrar Regnéll och Clarkson röstar den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren lill kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 1 b av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 35 punkten 1 mom. 2 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I a av herrar Regnéll Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Utskottets hemställan bifölls. Maj;l hade (punkten E 2, s. 47-53) föreslagitriksdagen att 1. bemyndiga Kungl, Maj:tatt medge förenade fabriksverken att solidariskt med mekaniska verkstads AB teckna borgen för lån i investeringsbank AB tUl KB Unites Stiriing () intill ett belopp av jämte ränta, 2, lill Finansiering avstirlingprojektet på tilläggsstat till riksstaten för /72 anvisa ell invesleringsanslag av , I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:1656 av herrar () och () vari, såvitt nu var ifråga, hemställts alt skulle avslå förslaget om anslag lillFinansiering av stirlingprojektet, 1, att riksdagenmed bifall lill Kungl, Maj:ls förslag bemyndigade Kungl, Maj:t att medgeförenade fabriksverken att solidariskt med mekaniska verkstads ABteckna borgen för lån i investeringsbank AB tUl KB United Stiriing() intiU ett belopp av jämte ränta, 2, att liksdagenmed bifall till Kungl, Maj:ls förslag och avslag på motionen 1972:1656 iifrågavarande del lill Finansiering av stirlingprojektet på lilläggsslat Hltill riksstalen för /72 anvisade ell investeringsanslag av . 2, av herrar Regnéll (m) och Clarkson (m), som ansett allutskottet under 2 bort hemställa, att med bifall tillmolionen 1972:1656 i ifrågavarande del skulle avslå Kungl, Maj:ts förslagrörande invesleringsanslag till finansiering av stirlingprojektet. HerrTREDJE VICE TALMANNEN yttrade: Överläggningen rörande denna punkt får omfatta ävenpunkten 4, men yrkanden beträffande sistnämnda punkt framställes sedan densammaföredragits. HerrREGNÉLL (m): En kritisk bedömning har näringsulskottetsledamöter från moderata samlingspartiet ansett sig ha anledning alt göra närKungl, Maj:t äskar ytterligare anslag för att - om jag får uttrycka del så -hålla stirlingmotorn i gång. Här är det på den statliga sidan förenadefabriksverken som är partner i projektet. Vi vet att flera svenska förelag medstort tekniskt kunnande har avböjt att engagera sig för projektet. Ornriksdagen nu beviljar fabriksverken ett investeringsanslag för stirlingprojektetmåste det tolkas som så, att anser sig vara kompetent att bedömaprojektet på etl riktigare sätt än de tillfrågade industrierna. Ärkarnmariedarnöterna beredda all ta ell sådant ansvar? Eller skall vi också härnotera, att vi tillhör de oinvigda, som talade om när detgällde Uddcomb? I utskottet har vi haft möjlighet att läsa ytterligareutredningar om detta projekt. Vi har fått en god information den vägen, men vihar inte möjlighet att begagna oss av den informationen i argumenteringen ikammaren. Är det inte under sådana förhållanden riktigare att riksdagenöverlåter åt dem som har den fulla insynen att också la ansvaret förytterligare investeringar i projektet? Man kan inte skylla på att rnedel saknas hos fabriksverkenför en sådan investering. kommer talmansklubban att befästa ettbeslut om att öka förenade fabriksverkens rörliga kredit med 100 miljonerkronor, och av de 100 miljonerna saknas, som departementschefen påpekar,motivering för i varje fall 18 miljoner, kanske för 39 miljoner, somförsvarsverken tidigare räknade med skulle levereras in i form av fondränlormen där någon inleverans tydligen inte kommer lill stånd på grund avverksamhetens dåliga resultat. På moderat håll tycker vi att förslaget om denna höjdakredit är synnerligen illa tidsanpassat. Hela verksamheten inom fabriksverkenskall ju granskas. 1 propositionen 85 säger departementschefen att utredningen som då ännu inte var tillsatt men som är det skall pröva förenlighetenmed fabriksverkens framlida verksamhetsinriktning av ett fortsatt engagemang ide bolag där fabriksverken engagerat sig utan benryndigande. Att ställa storapengar till förfogande innan man vet hur verksamheten skall se ut ter sig fögavälbetänkt. Jag har här pläderat för bifall till de bådareservationerna 2 och 3. Jag ber nu att få yrka bifall till reservationen 2och förstår alt motsvarande yrkande skall framställas beträffande reservationen3 först när punkten 4 föredragils. HerrSVANBERG (s): Det har inte minst på uppmaning frånriksdagen varit en strävan för förenade fabriksverken att söka finna underlagför en civil produktion vilken skulle ersätta den produktion som bortfaller ifråga om försvarsmateriel. har här engagerat sig och sagt lillförenade fabrik.sverken att man borde syssla med detta. Ett av de projekt som då uppkommit gäller just dennastirlingmolor som vi här talar om. Förenade fabriksverken har velat vara medtillsammans med andra för att kunna utveckla denna motor. Alt ge sig in 6 protokoll 1972. i ettforsknings- och utvecklingsprojekt av den här omfattningen kostar betydandepengar, såsom vi alla vet. Vi är också medvetna om att vafie sådantforskningsprojekt innebär en risk av betydande omfattning. är det här fråga om huruvida förenade fabriksverkenkall fortsätta att vara nred i detta utvecklingsprojekt eller om man mycketbrådstörtat skall avbryta det, dra sig ur det hela, kanske i ett stadium då manännu inte kan bedöma om detta är ett misslyckat projekt eller om det är mycketvärdefullt. Underlag finns inte för ett sådant bedömande. Vi finner frånutskottets sida att det är all anledning för förenade fabriksverken attfortsätta att vara med i detta projekt till dess att säkra bedömningar finns omhuruvida projektet blir ett lyckokast eller någonting som man måste upphöramed. Det ligger liksom i själva förutsättningen för detta arbete. Vi tycker attdet är helt naturligt att förenade fabriksverken får fortsättaförsöksverksamheten, även om vi från utskottets sida uttalar atl vi har fullförståelse för att motionärerna anser att fabriksverken bör vara myckelförsiktiga med nya engagemang. Jag vill här gärna understryka att mycket storförsiktighet bör iakttas av förenade fabriksverken med vafie nytt engagemang,framför allt om det är resurskrävande, i den situation som verket befinner sigi - en utredning är pä gång om hur dess framtida verksamhet skall se ut. Men vihar inte firnnil att detta projekt är av sådan riskkaraktär att det inte börfullföljas - trots atl företaget som sådant bör visa stor försiktighet. Samma sak gäller ökningen av de rörliga krediterna lillförenade fabriksverken. Maj:t föreslår en ökning av den disponiblakrediten hos . Förenadefabriksverken är just nu föremål för en utredning om företagets status -om detskall vara ett kungligt verk eller ett bolag, om vissa delar av produktionenskall drivas som bolag, osv. - liksom ocksä dess inriktning, som i storutsträckning måste bli civil. Men att stanna upp inför denna utredning och sägaatt företaget inte skall ha några ytterligare pengar, det vore ändå ganskatokigt. Det skulle ju innebära att menade att det inte finns någonegentlig framtid för förenade fabriksverken, utan att man bör låta dem stårelativt stilla medan utredningen kommer fram med nya resullat. Vi tycker nogatt de bör få möjlighet att verka och att del vore fel att just nuavbryta krediterna. Vi kan peka på att de har fått ett väsentligt utökatengagemang på många områden och har precis samma rörelsekapital som de hade1964. Detta gör att vi från utskottets sida vill vara med på atttillstyrka också den kredit det här är fråga om, även om vi är medvetna om -och vill betona för förenade fabriksverken att all försiktighet bör iakttasmed vafie utgift i detta sammanhang. Vi tycker inte atl situationen är sådanatt man liksom i panik bör hindra alla krediter. Jag vill med det anförda yrka bifall tillutskottels förslag beträffande finansieringen av stirlingprojektet, och jagåterkommer beträffande den rörliga krediten. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar Regnéll och Clarkson, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Ökning av rörlig kredit tiU förenade fabriksverken Den som vill alt kammaren bifaUer näringsutskottels hemställan i betänkandetnr 35 punkten 3 mom, 2 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Regnéll Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ökning av rörlig kredit tiU förenade fabriksverken (Denna punkt hade debatterats isamband med behandlingen av punkten 3,) Kungl, Maj:t hade (s, 53-55)föreslagit att medge alt förenade fabriksverken fick, på sätt Kungl,Maj;t bestämde, disponera en frän till högst 170 000 000 kronorökad rörlig kredit hos , 1 detta sammanhang hade behandlatsmolionen 1972:1656 av herrar () och () vari, såvitt nu var ifråga, hemställts att skulle avslå förslaget om ökad rörlig kredittUl förenade fabrUcsverken, all med bifall fill Kungl, Maj:ts förslag ochavslag på motionen 1972:1656 i ifrågavarande del medgav att förenade fabriksverkenfick, på sätt Kungl, Maj:t bestämde, disponera en från tillhögst ökad rörlig kredit hos riksgäidskontoret. 3, av herrar Regnéll (m) ochClarkson (m), som ansett atl utskottet bort hemställa. Lokaliseringen av statensprovningsanstalt, m. m. att med bifall till motionen 1972:1656 iifrågavarande del skulle avslå Kungl, Maj:ls förslag om ökad röriig kredit fillförenade fabriksverken. Jag ber att fä yrka bifall till reservationen3, Jag ber att få yrka bifall fill utskottetshemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 3 av herrar Regnéll ochClarkson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkandetnr 35 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 5 och 6 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 4 Lokaliseringen av statens provningsanstalt, m, m. Föredrogs näringsutskottels betänkande nr 38 i anledningav propositionen 1972:54 angående organisationen av officiell provning ochkontroll samt officiell metrologisk verksamhet m, m, jämte motion. 1 propositionen 1972:54 (industridepartementet) hadeKungl, Maj:t föreslagit att 1, godkänna avchefen för industridepartementet förordade riktlinjer för organisationen avofficiell provnings- och kontrollverksamhet samt officiell metrologiskverksamhet, 2, tiU Statensprovningsanslall: Uppdragsverksamhet för /73 anvisa ettförslagsanslag av . 1, till Bidragtill statens provningsanstaU för /73 anvisa ell förslagsanslagav , 2, bemyndigaKungl. Maj:l alt för /73 fastställa taxor förädelmetallkontroll, 3, till Statensprovningsanslall: Justering och ädelmetallkontroll för /73anvisa etl förslagsanslag av , 4, lill Statensprovningsanstalt: Utrustning för /73 anvisa etlreservationsanslag av I , 5, godkänna vad chefenför industridepartementet förordat angående bestridande av utgifter för om- ochtillbyggnad av Svenska instilutel för konserveringsforskning. Lokaliseringen av statens provningsanstalt, m. m. En av utgångspunkterna förpropositionens förslag var beslut att statensprovningsanstalts huvuddel skulle lokaliseras lill , I detta sammanhang behandlades motionen 1972:1578 av herrBrundin m, fl, (m, c, fp, vpk) vari hemställts att med ändfing avtidigare beslut skulle anhålla om förnyad utredning och förslag angåendelokaliseringsort för statens provningsanstalt. 1, alt riksdagenmed avslag på motionen 1972:1578 godkände i propositionen 1972:54 föreslagnariktlinjer för organisationen av officiell provnings- och kontrollverksamhetsamt officiell metrologisk verksamhet, 2, att riksdagenmed bifall till propositionen 1972:54 i ifrågavarande del bemyndigade Kungl,Maj:l atl för /73 fastställa taxor för ädelmetallkontroll, 3, alt riksdagenmed bifall till propositionen 1972:54 i ifrågavarande del för budgetåret1972/73 under trettonde huvudtiteln anvisade a) lill Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet etl förslagsanslag av I , b) lill Bidraglill statens provningsanstalt ett reservationsanslag av , c) till Statensprovningsanslall: Justering och ädelmetallkontroll ett förslagsanslag av , d) till Statens provningsanslall: Utrustning ettreservationsanslag av , 4, att godkände vad i propositionen 1972:54förordats angående bestridande av utgifter för om- och tillbyggnad av för konserveringsforskning. Reservation hade avgivitsbeträffande lokaliseringen av statens provningsanstalt av herrar Regnéll (m),i (fp), i Ätvidaberg (fp). Hovhammar (m) och Svenssoni (vpk), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, a) med bifall till motionen 1972:1578 skulle upphäva sittbeslut angående lokaliseringen av statens provningsanslall och hosKungl, Lokaliseringen av statens provningsanstalt, m. m. Maj:lanhålla om förnyad utredning och förslag angående lokaliseringsort förprovningsanstalten, b) i övrigt godkände i propositionen 1972:54 föreslagnariktlinjer för organisationen av officiell provnings- och kontrollverksamhetsamt officiell metrologisk verksamhet. iÄtvidaberg (fp): Det har kommit mycken intensitet iutlokaliseringsde-batten i allmänhet, rnen frågan är om inte just debatten omflyttningen av statens provningsanstalt har varit den mest intensiva, och jagtycker att jag har en viss förståelse för att så har varit fallet. Innan jag anlägger några synpunkter på utflyttningen avstatens provningsanstalt vill jag gärna deklarera att jag icke av princip ärmotståndare till att man försöker utlokalisera statlig och annan verksamhetfrån och kanske också från andra storstäder, så att man pådet sättet kan få en bättre spridning från såväl besluts- som sysselsättningssynpunkt.Men jag tror, herr talman, att man måste skilja på verk och verk. När detgäller statens provningsanstalt förefaller politiken att ha kört överförnuftet, och del är naturligtvis skälet till att debatten har blivit såintensiv och att vi nu har en reservation på bordet. är ett statligt verk som intebara belastar kostnadssidan utan som genom sin karaktär av serviceorgan ocksåger intäkter. Provningsanstaltens expansion avgörs helt av dess kundkrets, ochkundkretsen växer om provningsanstalten gör ett bra jobb. Jag vill här noteraatt statens provningsanstalt är beroende av kvalitén på de människor som görjobbet, som har vuxit in i jobbet och det är just kruxet att få detta teamatt växa in i arbetet. En utflyttning av provningsanstalten betyder att manslår sönder det kapital på vilket anstalten baserar sin verksamhet, nämligenmänniskornas invuxna och sammansvetsade skicklighet. Provningsanstalten harfunnit sin största kundkrets i , eller rättare sagt i ,varvid bör noteras att man på företaget upplever sig själv såsom utgörande ettserviceorgan för den mindre och medelstora industrin. Och det är väl ändå intemöjligt att tro, att orn provningsanstalten flyttar, så flyttar kundkretsenrned. Just detta speciella förhållande att statens provningsanstalt har vuxitihop med sin kundkrets gör att man borde tänka sig för , innan mankastar ut verket från . Provningsanstalten består av en administrativ kärna ochett filialsystern. Kärnans uppgift är - förutom att administrera verksamheten-att hålla den viktiga och nödvändiga kontakten med andra verk, inte minst dårned det blivande . Provningsanstalten kan mycket väl tillgodosekraven på utlokalisering när det gäller filialdelarna, men jag tycker det ärlitet obetänksamt, inte minst från ekonomisk synpunkt, att flytta på kärnan ochdessutom göra det just . Vi upplever nämligen , inte minst inom denmekaniska verkstadsindustrin - som är en stor kund till provningsanstalten - enintensiv produktutvecklingsperiod, där produkter skapas, föds, lever och dörinom loppet av mycket korta tidsrymder . Det här betyder att heltandra krav ställs inte bara på utveckling och produktion utan kanske framförallt på kontrolloch testning av produkten. Man kunde därför knappast ha vall en olyckligaretidpunkt att komma med förslaget om SP:s utlokalisering än just . Vad denorganisationen behöver är uppbackning, stöd och arbetsråd, inte bara försin egen skull utan för de många som utnytfiar provningsanstaltens fiänster. När vi hade näringsutskottshearing i denna fråga nämndesdet bl. a. att provningsanstalten mer eller mindre varit på väg ät något håll . Sådant ger inte den arbetsro som behövs. En annan sak: Om man nu tvingas utlokaliseraprovningsanstalten, är då , som ligger en timmes väg från , denlyckligaste lösningen? Vore inte någon ort milt emellan och Stockholmvettigare, och då en ort där man har teknisk förankring? Det skulle finnas mycket rner att tillägga,men jag har velat begänsa mig till att anföra några speciella synpunkter somjag anser väger tungt i vågskålen till förmån för reservationen, där det hemställsatt ärendet skall återförvisas lill ny bedömning. Jag ber att få yrka bifall till reservationen. 1 det utlokaliseringsbeslul som riksdagenförra året fattade ingick utflyttning av statens provningsanstalt till Borås.Jag skulle vilja beteckna det som ett olycksfall i arbetet. Istatsverkspropositionen, som lades fram , uttaladedepartementschefen bl. a.: "Av stor betydelse för anstaltens möjligheter att anpassa sig till marknadenär också frågan om dess lokalisering. definitivakaraktären och storleken av provningsanstaltens centrala del eller desslokalisering är jag nu inle beredd att ta ställning." Två månader senarekom propositionen om utflyttningen från av en rad verk, däriblandockså provningsanstalten. efter presentationen avstatsverkspropositionen var man alltså beredd att ta den ställning man inte varberedd att ta . Utskottet säger i det ärende vi just nu behandlar:"beslut om SP:s lokalisering grundades pä ingåendeöverväganden." Jag tror inte att man i utskottet ställersärdeles stora krav på "ingående överväganden" när man betecknar vadsom föregick beslutet om utflyttningen av statens provningsanstalt som just"ingående överväganden". Det fanns inget utredningsmaterial om enförflyttning till .