prot · FV0949 · 1972-12-31 00:00:00 — Jug har också haft anledning att i sumbund med svur påinterpellutioner och frågor diskuteru med , så ur den synpunktenhur vi ju huft tillfälle till åtskilligu sumtul om det här problemet reduntidigure. Jug vill för utt det inte skull uppstå något missförståndsägu till , om jug inte tillräckligt klurt frumhöll det i mittinlägg, att vissu län brukur liggu före när det blir bättre tider. Mun kunfrågu sig vud som är unledningen tUl dettu. Det är kunske inte så lätt utt ungedet, men i dessu län finns det bl. u. mångu små företug, där förmodligenreaktionen vid konjunkturförändringen kommer mycket snubbure än i störreföretug. Avståndet mellun företugsledningen och det som händer ute i företugenär inte sä långt. Jug tror att det är en av orsakerna till att man just i dessalän tidigare än i andru kun uvläsu konjunkturförundringurnu. Det kun måhändafinnus också undru skäl, men vi har kommit frum till utt dettu sunnolikt är denfrämsta anledningen. Det var alltså de län som bmkar ge tidiga utslag som jagåberopade. Ätt jug nämnde dem berodde således inte på utt de för mig vur mestpositiva att ta frum i dennu debatt utun pä utt de vid tidigure tillfällenkunnut ge oss en viss unvisning om vuråt utvecklingen pekur. Mun kun jutillmätu det den betydelse som man vill, men jag har en känsla av att vi huruniedning utt noteru uppgifternu med tUlfredsställelse. Om vi vidure skulle unvändu den metod som , nämligen utt vi först när vi hur kommit i ett läge med helt likvärdigusiffror och kun tula om en förbättring, kommer vi utt ugeru . Jug viUunknytu tUl vad sade, att man så snabbt som möjUgt bör göraklart för sig vart utveckHngen pekar. Det är därför trenden i utvecklingen ärav intresse, och den visar nu en ökande efterfrågan på arbetskraft, även omdenna ökning inte leder tUl en efterfrågan som är exakt lika hög som i fjol.Det är dock en utveckUng åt rätt håll. Vad jag konstaterar är således att vi ivissu län kommit därhän utt efterfrågun på arbetskraft t. o. m. ärförhåUandevis högre än vad den vur vid summa tid . Det tror jag man kanta som ett positivt tecken. Jug hur kunske inte anledning att polemisera med herrErUcsson i . Vi har så sent som i denna vecku huft kontukter med Anslag till arbetsmarknad m. m. representunterfrån Vurmlund, där mun hur uttulut sinu förväntningur om fortsuttu insutser.Jug kun väl också sägu utt utvecklingen just i Värmlunds län var nedslåendeunder , eftersom det vur det län där vi hade den störstafolkminskningen. Denna utveckling gör nuturligtvis att vi kan ha anledning attfråga oss om det inte finns anledning till särskilda insatser där. () kort genmäle: Jag vill inte på någotvis ifrågasätta vare sig stutsrådets godu vidu eller den godu tanken bukom uttpeku på de siffror som stutsrådet hur tagit upp och särskilt poängterat, attdet gäller de län som först visar varåt utveckHngen går. Också jag hoppus attdet är på det sättet, och ingen är gludure än jug, om vi verkligen kun noteruen förbättring som bUr bestående och som även blir betydligt meru murkerud änvad som är fallet. Annars får vi nog mycket frumåt brottas med storarbetslöshet. Jag vill alltså liksom statsrådet gärna notera de Husa punkterna. Sedun säger stutsrådet utt mun inte skull unvändulikvärdigu siffror pä det sätt som jug gjorde. Det gällde ulltså de lediguplutsernu förru året och . Ju, herr stutsråd, jug gjorde det därförutt jug här ville få en meru nyunserud bild av läget i stort inom hela landetoch dessutom en jämförelse med förhållandena . Vi måste då tyvärr,som jag gjorde i mitt förra inlägg, konstatera att läget i ärar sämre. Sedan skall jag gärna också konstatera att antalet ledigaplatser hur stigit mellun febmuri och mars , men så skedde också förra åretfustän inte påtugHgt. Men frånsett dettu det finns ingen anledning attkivas om siffror jag vUl ändå sluthgen säga att det viktigaste är att viverkligen får fart på hjulen inom vårt näringsUv igen, att vi får ennäringspoUtik som gör att företagarna är beredda och vUliga att satsa. Lyckasvi med det, har vi visserUgen inte löst aUa arbetsmarknadspoUtiska frågor, menvi har löst en del av problemen med den rådande arbetslösheten. A och O när detgäUer arbetsmarknadspolitik är aUtså att vi för en näringspoUtik som suger upparbetskraften, det må vara tjänstemän, ungdomar eUer kvinnor. Då fär vi produktioneni gång, och då sUpper vi problemen med både beredskapsarbete och arbetslöshetsunderstöd. HerrMAGNUSSON i Kristinehumn (vpk); Enligt min mening är det en mycket ungelägenfrågu som tus upp i vpk-motionen nr 764. I dennu argumenterus förnödvändigheten uv en översyn av arbetsförmedlingarnas instruktioner. Detfrumhålles att en bättre information frän förmedlingarna om arbetets innehålloch utbytet UV det skulle få effekt på företugens personul- och rekryteringspolitik.Arbetarna skulle fä ett bättre underlag för val av urbetsunställ-ning. Det överruskur mig därför utt utskottet uvstyrker ettuttulunde från sidu mot bukgmnden uv utskottets egen redovisning uvärendet. Utskottet onitulur utt urbetsmurknudsstyrelsen givitlänsurbets-nämnderna vissa anvisningar om urbetsförmedlingurnus service tillföretug Men efter ingripunde från riksdugens justitieombudsmun, somunsett utt cirkulärets innehåll innebur utt styrelsen överskridit sinkompetens, återkullade styrelsen cirkulärmedde-lundet. Efter dettu är ju, tycker jug, ett uttulunde frånriksdugens sidu så mycket mer befogut. Även om utskottet tror sig vetu utt deberördu frågomu i alla fall kommer att utredas i särskUd ordning, som man bmkaruttrycku suken, är ett klurt riktningsgivunde uttulunde från riksdugens siduverkligen befogat. I reservution nr 3 vid utskottets hemställun under punkten 4är dettu klurt summunfuttut: "Dennu informution skull uvse t. ex.lönesystem, urbetsmiHöer, hälsorisker och personulpolitik." Om det ärbefogat i något sammanhang att uttulur en mening så är det i det härfullet. I motion nr 280 återkommer vpk-gruppen medkruv om förbättrude utbildningsbidrug vid urbetsmarknadsutbildning. Här anförUtskottet en argumentering som kort och gott egentligen skulle jag säga kortoch rått - lyder: "Den tukt i vilken utbUdningsbidruget kun höjus är enstutsfinunsiell uwägningsfrågu." Som underlug för en dylik uwägning har vii vår motion som exempel unfört föHande fakta beträffande en fumiH medhemmuvurunde hustru och två burn i åldern 4 respektive 11 år.UtbUdningsbidruget utgörs uv ett grundbidrug på plus faktiskahyreskostnaden. Därtill kommer barntillägg samt bidrug till resormed och tUl kläder . Summunlugt blir det plushyreskostnuden. Enligt i gällunde sociulbidrugssystem erhåller summu fumiHetypsummunlugtt plus hyreskostnuden. Beloppet fördelus på gmndbidrag775 kronor och burntillägg , vurtill uUtså även i det fullet kommerden fuktisku hyreskostnuden. Hur kun utskottetförsvuru den negutivu hållningen tUl vpk-motionens yrkunden med klyschun"stutsfinunsiell uwägning"? Nuturligtvis måste stutsfinunsiellu uvvägningur görus iullu möjligu sammanhang. Men när man gör det i fall som dessa, .menar utskottetverkligen att resultutet måste bli en avvisande hållning gentemot kravet attlåta famiHer, i vilka mannen är ensam försörjare, fä bidrug som åtminstone nårupp till sociulhjälpsnivä? För vår del unser vi detta uteslutet. Vi kan integodkänna en sådun ordning. Jug skulle kunnu anföru ytterligaresynpunkter till de enskilda delarna i de till denna fråga fogudereserv.utionernu. Det jug anfört kanske täcker det väsentligaste i det härsammanhanget. Jag vill då uvslutu dettu kortu unförande med att yrka bifalltill de av avgivna reservationerna som foguts till utskottetsbetänkunde nr 3, nämUgen reservutionen 3 vid utskottets hemställun underpunkten 4 mom. 4, reservutionen 7 vid utskottets hemställan under punkten 4mom. 9, reservationen 11 vid utskottets hemställan under punkten 4 mom. 13,reservationen 12 vid utskottets hemställun under punkten 4 mom. 14 ochreservutionen 17 vid utskottets hemställun under punkten 4 mom. 23 underfömtsättning av bifall till reservationerna 7, 11 och 12 samtreservutionen 22 vid utskottets hemställun under punkten 8 mom 1. Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag till arbetsmarknad m. m. HerrROMANUS (fp); Jag skall be att få sägu någru ord i frågunom orgunisutionsförmedlingen som behundlus i reservutionen 2. Som bekunt hurriksdugen tidigure behundlut frågun om mun skull tUlåtu förmedling avkorttidsvikuriut på kontorsområdet vid sidun om den ullmännu urbetsförmedlingen,och då hur en stor del uv riksdugens ledumöter hävdut meningen, utt en sådunförmedling bör tUlåtus även i förvärvssyfte, för enskildu skrivbyråen Den frågun tas inte upp i den motion som är aktueU. Nugäller det vUku principer som skull föHus när mun bevidur tillstånd tillorgunisutionsförmedling, vilket ju fortfurunde är möjligt. I en motion hur , fm i Kristiunstudoch jug tugit upp vissu av de uttulunden som görs i stutsverkspropositionen pådettu område, och vi hur ungett vår syn på dessu principer. I propositionen säger inrikesministem att man skull bedömuom det finns behov uv ytterligure organisutionsförmedling. Enligt vår mening ärdet mycket svårt utt i förväg bedömu humvidu det finns ett sådunt behov. Detvore enligt vär uppfuttning riktigure utt se det, när en orgunisutionsförmedlingpå dettu område är i funktion. Finns det inget behov, är det inte troligt uttden kommer utt vuru i funktion särskilt . Men om mun ändå skull göru en sådun bedömning uv behovetuv ytterligure en orgunisutionsförmedling uv kontorsurbetskruft, bör mun kunnufå en viss ledning uv det fuktum, utt det under en född uv år bedrivits s. k.ambulerande skrivbyråverksumhet som anlitats av både enskilda och kommunalu ochstutligu kontor. Den hur fungerut bru. Allu hur vurit nöjdu - både kundernu ochde unställdu som på dettu sätt fått tUlfälligu urbeten som de hur velut ha. Denverksumheten bör enligt vår mening inte strypus, och i synnerhet bör mun integöru det innun den aUmänna arbetsförmedUngen kan sköta dessa uppgifter, dvs. geen sådan förmedling av urbetskruft där mun tur hänsyn till företugets behov ochvud vederbörunde person kun kluru uv för uppgifter, så utt det helu pussurihop. Ätt förhindru en sådun förmedlingsverksumhet är tUlnuckdel för både kunder och urbetstugure. Jug skulle viHu läggu till en synpunkt.Tillståndsgivningen bör inte diskrimineru mellun oliku näringsidkure. Mun hursom utskottet frumhäller i sitt betänkunde gett tillstånd till tvåorgunisutionsförmedlingur på kontorsområdet, en organisation av arbetstagareoch en organisation av utövare av s. k. stationär skrivbyråverksamhet. För undru företug som bedriver stutionärskrivbyråverksumhet är det nuturiigtvis en konkurrensnuckdel om de inte ocksåkun erbjudu sinu kunder vikuriutsförmedling, vilket derus konkurrenter ulltsåkun göru. Det finns också en annan nuckdel. För ullu företug pådettu område är en stor del av arbetet uppdragsverksamhet, och den är heltlaglig. man får förmedla en kontorist, som hos kunden utför ett i förvägklurt avgränsut uppdrug. Om jug är rätt underrättud, är den verksamhetenemellertid då belagd med mervärdeskatt. Organisationsförmedlingen däremot kantu summu uppdrug som en förmedling uv vikuriut och behöver då, enligt deuppgifter jug hur fått, inte tu ut någon moms. skillnudpå i mervärdeskatt innebär ju en helt orimligkonkurrenssituation för de företag som inte är anslutna till en orgunisutionsom bedriver orgunisutionsförmedling. De måste ju inriktu sig pä utt buru tuuppdrug som är uvgränsude. För de företug som är unslutnu till enorgunisutionsförmedling gäller däremot utt det ligger i derus intresse utt intetu uvgränsude uppdrug; då mäste de tu ut moms. Om de i stället turvikuriutsuppdrag behöver de inte tu ut moms. På dettu sätt motverkus lugenssyfte, som är att minska omfattningen uv urbetsförmedling vid sidun uv denullmännu urbetsförmedlingen. Det kun inte vuru något sumhällsintresse utt munsnedvrider konkurrensen inom ett viktigt område och därmed försvårurutvecklingen uv en rutionell verksumhet, tUl gugn för både näringsliv ochurbetstugure. Jug hoppus utt inrikesministern vill beuktu dennu synpunkt vid sinbehundling av unsökningur om tillstånd för orgunisutionsförmedling. Densynpunkten strider såvitt jug kun förstå vurken mot vud utskottet unfört ellervud som står i propositionen. Man bör också tu hänsyn till, utt möjligheten utt fåtillstånd till organisationsförmedling särskilt framhöUs när riksdugen 1970behundlude frågan om unduntug för förbudet mot urbetsförmedling på kontorsområdet.Då sude inrikesministem själv: "Om orgunisutioner uv urbetsgivare eller urbetstugureunser utt det finns behov uv en sådun förmedling, står det dem fritt utt efterunmälun till och tUlstånd uv AMS unordnu sädun förmedling kostnudsfritt ellermot självkostnudsersättning. Sädun s. k. orgunisationsförmedling'förekommerredan i inte obetydlig utsträckning på kontorsområdet. Det verkar som om dettaalternativ, som erbjuder samma möjligheter tiU service som den vinstsyftundeförmedlingen, hur glömts bort i den ullmännu debutten. Jug vill därför fästakummurens uppmärksumhet på utt den möjligheten föreligger, om det nu unses såungeläget utt söku bibehållu någon form uv dylik verksumhet." Inrikesministern sude också: "Om vi skulle behövunågonting uv den formen," - ulltså vikuriatsfömiedling -" och om detföreligger ett stort intresse härför, vad är det dä som hindrar att företagengär samman och bildåren sådun förmedling utun vinstsyfte? Den möjligheten finnsju, och därför tror jug utt de företug som unser utt det är nödvändigt för uttdet helu skull fungeru kan hu uniedning övervägu om man inte kun lösu dettu i enluglig form." Dettu sude ulltsä inrikesministern när mun behundludefrågun om förbud mot arbetsförmedling för enskilda företag. Detta måstenaturligtvis finnas med när man bedömer om företag, som har slutit sigsummun och begär utt få bedrivu sådun förmedling, skull få tillstånd.Inrikesministern hur givit det intrycket att det vur gunsku lätt utt fåtUlstånd för orgunisationsförmedling. Jug ber att få yrka bifall till reservationen2 som ansluter sig till tankegångurnu i motionen 1405. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. Under dettu unförande övertog herr talmannen ledningen avkummurens förhundlingar. 4 protokoll 1972. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. HerrJOHANSSON i (s); Arbetsmurknudspolitiken är en centrul frågu.Den omfuttus med stort intresse och är uv uvgörunde betydelse för utvecklingeni sumhället. Det bekräftus också uv den sutsning som propositionen ger uttryckför, och det noterur jug med tillfredsställelse. För övrigt ber jug utt fäinstämmu i det inlägg som tidigure i dug hur gjort. Jug skulldärefter gå över till utt i korthet kommenteru någru uv de reservutioner som ärfogude till utskottets betänkunde. Reservutionen 2 gäller prövningsförfurundet i frågu omorgunisutions rätt att bedriva förmedling uv kontorsurbetskruft, vilket herrRomunus här hur utvecklut ytterligure synpunkter på. Det yrkus i dennureservution utt sådun rätt skull medgivus orgunisution utun prövning ururbetsmurk-nudssynpunkt. Vidure unförs det utt något behov uv en på förhundgjord behovsprövning ej föreligger inom dettu område. Frågun hur tidigure vidoliku tillfällen behundluts uv riksdugen, och en utredning hur också sysslutmed den. Dennu utredning hude en ullsidig summunsättning och täckte väl in deoliku intresseområdena. Utredningsförslaget jämte remissyttrunden hurredovisuts i propositionen, och i ullt väsentligt biträder depurtementschefenutredningens förslug i frågun. Med utgångspunkt i att huvudunsvuret förförmedlingsverksamheten på hela urbetsmurknuden enligt utskottsmujoriteten börvilu på den offentligu urbetsförmedlingen är det helt nuturligt utt prövningoch tUlståndsgivning bör ske hos AMS. För utt vi skull kunnu förverkligu denumbition vi hur för vår urbetsmurknudspolitik är det nödvändigt med ett sumlutgrepp om tillgången på urbetstillfällen och utbudet uv urbetskruft. Denbusorgunisution som den offentligu urbetsförmedlingen förfogur över hurförutsättningar att klara dessu uppgifter. Frågun om utökning uvtUlståndsgivningen tUl fleru orgunisutioner och verksumhetsomräden unkommer detpå AMS och i sistu hund . Muj;t att avgöra på gmndvul uv de principerstutsmukternu fustställt. Utskottsmajoriteten finner denna linje vara riktigoch ansluter sig till den. Reservationen 3 bygger på motionen 764, där det riktaskritik mot 4 § urbetsmurknudskungörelsen, vilken är den grundbestämmelse somreglerur urbetsförmedlingsverksumheten. Mun vill också hu ett stopp förfortsutt förmedling uv urbetskruft till företug med onormult högpersonulomsättning. Bådu frågornu är föremål för Kungl. Muj:ts uppmärksamhet;de har anmälts i statsverkspropositionen. Vad beträffar 4 §urbetsmurknudskungörelsen är den utredning som skuU tUlsättus initierud UVriksdugen genom beslut förru året. Både motionärernu och reservunten frumhällerbetydelsen uv en vidgud informution till de urbetssökunde om förhållundenu påde urbetsplutser som erbjuds. Vikten uv en ullsidig information frånförmedlingens sida i dessa hänseenden har kraftigt understmkits uvstutsmakterna vid olika tUlfällen , och även detta önskemål ärdärför redan tillgodosett. Av dessu skäl anser utskottsmujoriteten någruytteriigure initiativ från riksdugen med uniedning UV ifrågavarande motioninte varu motiverude. Reservutionen 7 uvser storieken uv gmndbidrug ochtruktuments-belopp vid urbetsmurknudsutbildning. Det skull inte bestridus uttutbild-ningsbidrugens nivå kun diskuteras. Propositionens förslag innebär emel- lertid enrad förbättringar. Låt mig nämna en höjning av gmndbidruget med 50 kronor.Burnbidruget höjs med till , vilket betyder en fördubblingi jämförelse med nivån sedun. Bostudstilläggen för inuckorderingsmmvid utbildning utom hemorten höjs med för elever vidomskolningscentru i ortsgrupp 4 och med i ortsgrupp 5. Dessu reformerkostur 16 midoner kronor. Den i motionen begärdu ytterligure höjningen skullekostu i det närmuste dubbelt så mycket. Skall man ta ett sådant steg, måste kostnadenhärför vägas mot andra reformer på arbetsmurknudsområdet, exempelvis detförbättrude stödet tUl hulvskyddud sysselsättning, som är en mycket viktigreform i årets urbetsmurknudsbudget. Det finns ingen uvvisunde hållning hos ossinom utskottsmajoriteten, men det är ulltid frågu om en uwägning. Det hur ocksåuviseruts en utredning om urbetsmurknuds-utbildningen, och jag förutsätter attden även kommer utt omfuttu utbildningsbidrugens storiek. I frågu om reservutionen 8 ungående vurdesäkring uvgmndbidruget skull det uppmärksummus utt dettu bidrug utgår till ullu deltugurei urbetsniurknudsutbildningen och utgör en uv de tungu komponenternu iUtbUdningsbidruget kostnudsmässigt. Vi hur inom utskottsmujoriteten unsett attbidrugets storiek liksom bör fustställus uv stutsmukternu från fulltill full med uwägning mot andra reformbehov. Det är en fråga om utrymme ibudgeten. När det gäller reservutionen 9 beträffunde inkomstprövninguv UtbUdningsbidrugen råder ingu delude meningur om utt förbättringar uvUtbUdningsbidrugen är önskvärda. Men möjligheternu begränsus ju uvsumhällsekonomisku skäl. Dettu måste mun uUtid tu hänsyn till vid den bedömningsom görs, och mun måste också göru en uwägning mot andru reformer. Den reformdet är fråga om kostur minst 10 midoner kronor, men vurken motionären ellerreservunternu hur begärt medel för dennu kostnudsökning och inte helleromdisponeringur uv medel. Till viU jug sägu utt vud som föreslås ireservutionen 10 ungående studiemedelsberättigud utbUdning skulle medföru enfördubbling av kostnaderna frän 10 midoner till 20 midoner kronor, och det ären gunsku stor kostnadsökning. Den skiUnad som förekommer i de olikubidragssystemen skapar helt naturhgt besvärande awägningsproblem. Den bärundeoch vägledunde principen för bidrugssystenien är utt möjliggöra studier för densom av oliku skäl önskur utbUdning. Men sedun bidrugen införts hur de unpassatstill de berättigude krav som rests. Jag vill erinra om att frågor omstudiefinunsiering inom vuxenutbildningen för närvurunde utreds UV SVUX ochutt beträffande urbetsniurknudsutbildningen depurtementschefen i propositionhur uviserut en utredning där även dessu frågor kommer utt prövus. Vi huruniedning utt uwuktu dessu utredningur. I frågu om reservutionen 11 om utbildningsbidrug viduppehåll i studier kun sägus utt om de berördu gmpperna får svårigheter, skalli första hand förmedlingen sätta in hjälp med utt skuffu ferieurbete. Dettuutbildningsbidrug är ju buserut , och givetvis kun problemuppstå, men det finns oliku sätt utt lösu dem; sumhället förfogur över medelsom ger möjlighet till dettu. Det får bli avvägning och bedömning från fulltill full. Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. Vad beträffar reservationen 12 om muximering uvutbUdningsbidrugen är det helt nuturligt utt det kun uppstå problem ochbesvärligheter. Men även härvidlug finns vägur och möjligheter unvisude uttlösu problemen på annat sätt än som anges i reservutionen. Det kun här nämnusatt man t ex. via bostads- och famiHepolitiken kan lämna erforderiigt bidrug. I vpk-motionen om urbetsförmedlingens roll vid uvstängningpåstås utt arbetsförmedUngen avstänger arbetssökande kassamedlemmar. Detta ärhelt felaktigt; det går inte till på det sättet. Arbetsförmedlingen är detoffentliga kontrollorganet som har att bevaka och erbjuda de arbetstillfällensom finns samt se till utt regler och studgur som uppställts uv kussunsstyrelse efterlevs. Om tveksumhet föreligger händer buru det utturbetsförmedlingen lämnur uppgift om vud som förekommit vid den aktuellaarbetsanvisningen och hemställer om bedömning och prövning uv frågun. Det skullockså erinrus om utt i sista hand har man möjligheter att få frågan vidareprövad i högstu instuns. förslug föreligger, ochdepurtementschefen hur ju uviserut utt riksdag kommer utt få tuställning till suken. Det finns uniedning förmodu utt även dessu frågor då blirföremål för behundling. Jug yrkur bifuU tUl utskottets hemställun. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: i Simrishumn hänvisude tilltidigure utredningsverksumhet på området, och det kun nuturligtvis varubefogut. Men då måste mun väl också kommu ihåg utt den utredning som frumförallt sysslade med förmedlingen på kontorsområdet, utredning,underströk behovet uv förmedlingur vid sidun uv arbetsförmedlingen och påpekudeatt de här skrivbyråerna som finns, och som hur unlituts i stor utsträckningäven uv stutligu kontor, hur fyllt sin uppgift väl. Sedun sude att arbetsförmedlingen har enbasorganisu-tion som kan klara det hän Ja, jug undrur det. Herr johunsson kunju frågu kundernu, kontoren, som behöver tillfällig personul när den ordinuriepersonalen har blivit sjuk eller för tillfälligu urbetstoppur, om de anser attarbetsförmedlingen klarar denna tillfälliga förmedling väl. Jag tror inte anser det, och det är väl en av orsukerna till utt mun sä länge hur unlitutjust dessu skrivbyråer. Jug skull pussu på utt ställa en fråga tillinrikesministern, eftersom han nu har kommit in i kummuren igen. Jug sudetidigure utt tillståndsgivningen här inte bör diskriminera vissanäringsidkare. Det är ju så, som utskottet har framhållit, att mun givittillstånd till en orgunisution för stutionäru byråer på området, och då kommernuturligtvis undru byråer på tvä sätt i underläge. För det förstu kun de inteerbjudu sinu kunder vikuriutsförmedling, vilket den här orgunisutionensmedlenimur kun. För det undru är det sä, har det sugts mig, utt när de byråersom inte tillhör den nämndu orgunisutionen tur uppdrug - vilket de kun göruhelt lugligt blir dessu momsbelugdu, medun organisationsförmedlingen kun tusummu jobb och unse att det är vikariat, varför moms inte behöver tas ut. Jug buru undrur om inrikesministern håller med mig när jugsäger utt det vid tillståndsgivningen är önskvärt utt mun inte diskriminerur pådettu sätt, ochjug vill frågu om inrikesministern kommer utt beuktu den synpunkten vid denfortsatta tillståndsgivningen t. ex. på kontorsområdet. () kort genmäle: