prot · FV0913 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för den 19, 20 och 21januari. § 2 Herr talmannen meddelade att enligttiU kammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven den 28 januari18febmari. beviljades erforderlig ledighet frånriksdagsgöromålen. § 3 Meddelande ang. plena Vid början av morgondagens sammanträde anställes val av enställföreträdare för ombudsmän. TUl den allmänpolitiska debatten är ca 80 talare förhandsanmälda. Sammanträdena onsdagen den 2 och torsdagen den 3 febmari kommerdärför att fortsättas på kväUen. Jag erinrar om att middagsuppehållet ifortsättningen kommer att förkortas tUl och förläggasmeUan och 19.30. Onsdagens och torsdagens kvällsplena kommer att pågåtUl omkring , och sannolikt blir det nödvändigt att fortsätta denaUmänpolitiska debatten också . Även om så inte blir fallet anordnasbordläggningsplenum . Enligt under hand inhämtade uppgifter kommerarbetsmaterial inte att föreligga för ett arbetsplenum ,varför sammanträdet nämnda dag inställes. § 4 Föredrogs och hänvisades till konstitutionsutskottetstyrelsens för berättelse över förvaltningunder . § 5 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 618-623 till , nr 624-630 tUl finansutskottet, nr 631-650 tUl skarteutskottet, nr 651 och 652 tUl justitieutskottet, nr 653 och 654 tUl lagutskottet, nr 655-657 tUl utrikesutskottet, nr 658 tUl försvarsutskottet, nr 659 och 660 tUl socialförsäkringsutskottet, nr 661 -668 tUl socialutskottet, 77 Nr 13 nr 669 tUl socialförsäkringsutskottet, nr 670 och671 till socialutskottet, nr 672-683tUl kulturutskottet, nr 684-695tiU utbUdningsutskottet, nr 696 punkten 1 till utbildningsutskottet och punkten 2tUl näringsutskottet, nr 697-707tUl utbUdningsutskottet, nr 708-725tUl trafikutskottet, nr 726-751tiU jordbmksutskottet, nr 752-758tUl näringsutskottet, nr 759 och760 tUl inrikesutskottet, nr 761 punkten 1 till inrikesutskottet och punkten 2 tiUcivUutskottet, nr 762-767tiU inrikesutskottet, nr 768 tUlcivUutskottet, nr 769-773tiU inrikesutskottet, nr 774-783tUl civUutskottet, nr 784 tiUsocialförsäkringsutskottet, nr 810 och811 tUl finansutskottet, nr 812 punkterna 1, 3 och 4 tUl finansutskottet samt punkten2 till inrikesutskottet, nr 813-823tUl finansutskottet, nr 824-895till skatteutskottet, nr 896-919tiU justitieutskottet, nr 920 tUllagutskottet, nr 921 tUlinrikesutskottet, nr 922 tiUnäringsutskottet, nr 923 tUllagutskottet, nr 924 tUlnäringsutskottet, nr 925-929tUl lagutskottet, nr 930-950tUl utrikesutskottet, nr 951-963till försvarsutskottet, nr 964992tiU socialförsäkringsutskottet, nr993-1036 tiU socialutskottet, nr1037-1063 tUl kultumtskottet, nr 1964tiU utbUdningsutskottet, nr1065-1082 tUl kulturutskottet, nr1083-1175 tUl utbUdningsutskottet, nr1176-1237 tUl trafikutskottet, nr1238-1307 tUl jordbmksutskottet, nr 1308till trafikutskottet, nr1309-1365 tiU näringsutskottet, nr1366-1383 tiU inrikesutskottet, nr 1384tiU kultumtskottet, nr1385-1415 tUl inrikesutskottet, nr1416-1453 tUl civUutskottet, nr 1454och 1455 tUl skatteutskottet, nr 1456till justitieutskottet, nr 1457tUl socialförsäkringsutskottet. nr 1458och 1459 tUl kultumtskottet, j- nr1460-1462 tiU utbUdningsutskottet, j nr 1463tUl näringsutskottet samt nr 1464 till inrikesutskottet. § 6 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningennr 34. § 7 Interpellation nr 35 ang. skolomas storlek Ordet lämnades på begäran tUl HerrLÖVENBORG (vpk), som yttrade: I planeras en gymnasieskola som blirden största i och en av de största i . Det finns all anledningatt ifrågasätta klokheten i detta projekt, framför allt när det gällerstorleken. Antalet elever kommer att bli närmare 3 000, vUket är långt mer änvad som från början angavs. Den debatt som förs kring detta projekt innehåUerprincipiella frågestäUningar av aUmänt intresse. Om mastodontskolan i verklighet så finns det naturligtvis risk för att andra kommuner följerexemplet. Skälen mot byggandet av alltför stora skolenheter kan intebortresoneras. Under en rad år gick trenden mot aUt större skolenheter, både iSverige ocn utomlands, men det finns nu skäl att beakta vunna erfarenheter sominte aUs talar för att man skaU gå vidare på den inslagna vägen mot större ochstörre skolenheter. kan man också fastslå att en mycket stark opinionbland lärare, psykologer och andra anser att mastodontskolor med flera tusenelever är av ondo. Man finner också stöd för denna åsikt i vetenskapligaundersökningar som företagits. I nr 1971 redovisas en stor engelskundersökning, som klart mynnar ut i konstaterandet att den mindre skolans miljöär fördelaktig när det gäller elevernas personliga utveckling. Den nämndaundersökningen omfattade 218 brittiska skolor, från små till mycket stora, ochutfördes av ett expertteam bestående av bl. a. lärare och psykologer. , som ledde arbetet, förklarade attundersökningen avvisade en rad vanföreställningar om storskolans överlägsenhetur ekonomisk, effektivitets- och mänsklig synpunkt. referat av denna undersökning heter det; "Bland de erfarenheter som undersökningen gav och sompresenterades i den utförliga rapporten, var den att flertalet barn känner sigmer tiUfreds med verksamheten och tiUvaron i en mindre skola. DennatUlfredsställdhet är t. o. m. så stor att den även påverkar deras kontakter, derasuppförande utanför skolan.-- Det är klart att små skolor betyder enhelt annan 'miljö' än de stora skolornas och undersöknings teamets erfarenhet var den att den mindre skolans miljö när det gäller elevernas personliga utveckling tycksvaraenfördelaktigsådan." Nr 13 Redan på detta stadium, berättar , medgav Inner Tisdaeen den Education Authority att man misstagit sig då man tidigare 1 februari1972 "satsat på mycket för storaskolor". I fortsättningen kommer man att gå in för mindre skolor för att ge eleverna bästa möjliga utveckUngschanser. är situationen den att SÖ inte har någraklara normer när det gäUer storleken på skolor. byggde man iaUmänhet skolor för 700-800 elever och gick man mera m för skolormed omkring 1 500 elever. Exemplet visar att man på sina håll är bereddatt ta nya steg på vägen mot ännu större skolor. Det anförshär hksom i många andra sammanhang att stora enheter är bättre ur ekonomisk ochrationeU synpunkt, men också detta är tveksamt. Mot bakgmnden av kommunernaspressade ekonomiska läge är det visserligen förståeligt om man söker håUa neretakten i kostnadsökningarna på skolväsendets område, men det är inte heltsäkert att storskolebyggandet är ekonomiskt överlägset. I aUa händelser kandetta icke få vara det avgörande argumentet. Människan måste komma främst. Medstöd av det anförda hemställer jag om medgivande att till herrutbildningsministern rikta följande frågor: Anser statsrådet att detfinns skäl att närmare pröva frågan om hur stora skolor som ur sociala och mänskliga aspekter kan vara lämpliga att bygga? Om så är faUet, ämnarstatsrådet medverka till att frågan skyndsamt prövas om utarbetandet av rekommendationer tUl kommuner na i överensstämmelse med i denna interpellation anförda synpunkter? Denna anhållan bordlades. § 8 Interpellation nr 36 ang. arbetsmarknadsstyrelsensanslag till bostadsförläggningsverksamhet Ordet lämnades på begäran tUl HerrFÄGELSBO (c), som yttrade: bevUjar årligenanslag tUl bostadsförläggningsverksamhet för bl. a. i beredskapsarbetensysselsatta, deltagare i arbetsmarknadsutbUdning och överflyttad arbetskraft.Vissa oklarheter tycks dock råda vid beviljande av sådana anslag. Sådanaoklarheter synes ha funnits vid ett av AMS-medel bekostat egnahemsprojekt iTidaholm, vilket från början var beräknat tiU , varavegnahemsägaren tUlskjutit . Medan viUan höU på att uppförastillstötte en rad komplikationer, det påbörjade projektet underkändes i fleradetaljer av ägaren och ny entreprenör anlitades. a. placerades avexperimentskäl ett barracudatält över byggnadsplatsen. Genom avsevärdaförskjutningar och ägarens anlitande av ny entreprenör har byggkostnaden enligtuppgift mångdubblats. Oklarabestämmelser tycks förekomma när det gäller vederbörande myndigheters kontroll och handläggning i fråga om nämnda bostadsför läggningsverksamhet. Möjligheterna att håUa såväl kostnaderna som byggtiden inom godtagbara ramar tycks vara små. 80 Med hänvisning till det anfördaanhåUer jag om kammarens tUlstånd att tUlherr inrikesministern få stäUa följande fråga; Nr 13 redogöra för de regler och instruktioner som gäUer i faU Xjsdaeen den som detrelaterade samt ange vilka åtgärder som behöver vidtagas för att upprepninginte skaU ske? Denna anhållan bordlades. § 9 Interpellation nr 37 ang. incidentberedskapen vidrikets gränser Ordet lämnades på begäran till HerrBJÖRCK i (m), som yttrade; I överbefälhavarens redogörelse för budgetåret1970/71 sägs bl. a.: "Incidenter har fordrat i stort settdagliga insatser av beredskapsfartyg, helikoptrar, flygspaning ochberedskapsjakt. Personaltillgången har dock inte heller medgett attkontinuerlig beredskap kunnat upprätthållas, vUket bl. a. innebär att brott mottillträdesbestämmelserna kan ha skett utan att de upptäckts." Av detta citat framgår att incidenter vid våra gränserförekommer i betydande omfattning samt att de med aU säkerhet är oftare förekommandeän vad som rapporteras på grund av de bristande möjligheterna att kontinuerligtövervaka landets territorialgränser. Det sistnämnda måste tolkas så att vinumera inte har skydd mot gränskränkningar dygnet om. Betydande delar av vårtland ligger med andra ord oskyddade för fientliga insatser avöverraskningsnatur . Utveckhngen på transportområdet har väsentligt underlättatmöjligheterna att genomföra kuppanfall. Ilastning av betydande tmppenheter medtung utrustning kan ske i hemlighet och utan att svenska militära och politiskamyndigheter får någon förvarning. De ökade hastighetema hos transporttonnagetgör att överskeppningstiderna från t. ex. ohka Östersjöhamnar till svenskakustområden rör sig om timmar. I sammanhanget skall också påpekas att motsvarandeutveckling också skett på flygsidan. Där rör det sig emellertid om minuter istället för timmar. En angripare har sålunda på sin plussida tidsfaktorn. Hansmöjligheter att genomföra kuppanfall har ökat. Han kan vidtaga omfattandeförberedelser för detta utan att riskera upptäckt. I de sjöområden som gränsar tiU opererar i dagbetydande stridskrafter. Inte minst gäUer detta . Där och iNordsjön kan Warszawapaktssidans styrkor uppskattas tiU 4 kryssare, 50 storajagare eUer fregatter, 200 motortorped- eller kanonbåtar, 60 ubåtar och 130ubåtsjaktfartyg. TiU detta kommer omkring 100 lastfartyg jämte marin flyg ochmarininfanteri. De båda NATO-länderna och disponeraringa kryssare men väl 10 stora jagare eller fregatter, 70 motortorped- ellerkanonbåtar, 17 ubåtar och 8 ubåtsjaktfartyg. Visst marinflyg och 2 lastfartygtillkommer. Övervikten är aUtså högst betydande för östsidan som redani fredstid håller stora styrkor i området. I dess tonnage ingår specialfartygför 6 protokoll 1972. Nr 13 landstigningsoperationer. jj j j Bara antalet fartyg visar att talet om somett "fredens hav" 1 febrilai lö?"? Flygaktiviteten i området har visat en -------------------- betydande ökning. Någon mUitär avspänning har inte kunnat konstateras i dennadel av . Mot denna bakgrund är det av stor vikt att det neutralaSverige kan upprätthålla en tUlfredsställande incidentberedskap. Citatet urÖB:s redogörelse tyder på att så inte är faUet då försvarets resurser intemedger dygnet-om-beredskap. Detta trots att enligt samma käUa incidenter somkräver insatser från svensk sida inträffar . Med stöd av det anförda anhåUer jag om kammarens tUlståndatt till herr försvarsministern få stäUa följande frågor: VUl hertstatsrådet lämna kammaren en redogörelse för omfattningen av den nuvarandesvenska incidentberedskapen? Anser herrstatsrådet att denna ger ett tUlfredsstäUande skydd dygnet om? Tyder den ökademarina uppladdningen i och den intensiva luftaktiviteten isamma område enligt hert statsrådets mening på att förbättringar bör vidtagas iden svenska incidentberedskapen? Denna anhåUan bordlades. § 10 Interpellation nr 38 ang. vidareutbildningen avsjuksköterskor Ordet lämnades på begäran tUl Fru andre vice talmannen (), som yttrade: uppstod en allvarligsituation i sjuksköterskeutbUdningen. På många håU i landet var det mycketsvårt att få medverkan av läkare i undervisningen. Även knapphet på utbUdadelärare-sjuksköterskor försvårade läget. Det gick så långt attvidareutbUd-ningen i kirurgisk och medicinsk sjukvård måste ställas in vid tvåskolor. Därtill var läget vid en skola kritiskt vid terminsstarten, menutbUdningen kunde efter en del omdisponeringar genomföras. Vid ytterligare enskola måste kursen i långtidsvård inställas på grund av ett visst samarbete meden av nämnda skolor. Vid terminsstarten har läget förvärrats genomatt sex skolor har tvingats inställa vidareutbUdningskurserna. Från många skolor rapporteras därtiU stora svårigheter närdet gäUer anskaffande av här aktueUa lärare. SjuksköterskeutbUdningen är uppdelad i två avsnitt,gmndutbUdning, som leder tUl legitimation, och vidareutbUdning, som ger utbildning inom ett specialområde av hälso- och sjukvården. Mellan gmndutbUdning och vidareutbUdning Ugger minst sex månaders yrkesarbete. Den gmndut- bUdade sjuksköterskan, som kommer ut i dagens hälso- och sjukvårds- stmktur, får därvid i stor utsträckning arbetsuppgifter som hon eller han tUl en viss del saknar utbUdnuig för. 82 Målgmpper för vidareutbildningen avsjuksköterskor är sjuksköterskor med grundutbUdning, dvs. utbUdade enligt nyare Nr 13 studiegång. sjuksköterskor med utbUdning enligt äldre studiegång,nordiska och j fgUj-yari 1972 utländska sjuksköterskor som erhåUit svensk legitimation. a. i en PM den 18 september 1970angående utökad dimensionering av vidareutbUdning för sjuksköterskor:"Behovet av vidareutbUdning av sjuksköterskor är mycket stort. Inom vissaverksamhetsgrenar bör alla tjänstgörande sjuksköterskor ha erhållitvidareutbUdning för att rätt fylla sin uppgift. Det gäller framför aUtintensiwårdsavdelningar, anestesi- och operationssjukvården, förlossningsvårdensamt vissa kirurgimottagningar, långtidssjukvården, distriktsvården, mödra-och barnhälsovården, skolhälsovården samt annan liknande öppen hälso- ochsjukvård." Vidare sägs att "utbyggnaden av hälsocentraler tordekomma att kräva utökat antal tjänster för sjuksköterskor med huvudsakligutbildning i medicinsk och kirurgisk sjukvård". Enligt Rupro-69 råder brist på ca 400 vidareutbUdadesjuksköterskor med nuvarande utbUdningskapacitet. Även den temporäranedläggningen av vidareutbUdningslinjer på olika håU i landet kan sålunda fåvittgående följder för hälso- och sjukvården. Med hänsyn tUl vad som anförts ber jag om kammarenstUlstånd att tiU herr utbUdningsministern få rikta följande interpeUation: VUka åtgärder har statsrådet vidtagit för att säkerstäUavidareutbildningen av sjuksköterskor? § 11 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :ts propositioner; Nr 7 angående ytterligare anslag tUl vatten- ochluftvårdande åtgärder inom industrin Nr 10 angående vissa beslut fattade av internationellaarbetsorganisationens allmänna konferens vid dess femtiosjättesammanträde. § 12 Anmäldes och bordlades fuUmäktigesi avgivna förvaltningsberättelser för , fuUmäktiges iriksgäldskontoret avgivna förvaltningsberättelse för år § 13 Anmäldes och bordlades följande motioner; Nr 1465av herrar och Nr 1467 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 4 med förslag till rättshjälpslag m. m. Nr 1468 av hert iRöstånga m. fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 6 medförslag tUl lag om faststäUande av könstillhörighet i vissa fall, m. m. Nr 13 § 14 Meddelande ang. enkla frågor I februari1977 Meddelades att följande enklafrågor framställts, nämligen Nr 35 () till herr finansministern angåendeberäkningen av preUminärskatten för engångsbelopp skattetabeU: VUl finansministern för kammaren redovisa, hur detprocentuella avdraget för prehminär skatt enUgt tabeU F (skattetabellför engångsbelopp) beräknats för en skattskyldig md en årslön på 30 001-40 000,som skall uppbära ett engångsbelopp, t. ex. en retroaktiv löneutbetalning? Nr 36 () tUl herr kommunikationsministernangående det regionalpolitiska fraktstödet: medverka tUl en sådan översyn av anvisningarna för detregionalpolitiska fraktstödet att det bättre tillgodoser den tunga Nr 37 Hert i Bäckmora (c) tUl herrinrikesministern om förläggning av stathg verksamhet tUl ; När kan det förväntas att stathg verksamhet förlägges tUlSöderhamn som ersättning för de sysselsättningstillfällen som gick förloradegenom riksdagsbeslutet om att ej lägga mynt- och justeringsverket tUlSöderhamn? Nr 38 () tUl herr kommunikationsministernangående kostnaderna vid återfående av körkort, som återkallats på grund avsjukdom; beredd medverka tUl, att den som önskar få sitt körkorttUlbaka, vUket återkaUats på gmnd av sjukdom, medges viss lättnad ikostnaderna för återfåendet? Nr 39 i (c) tUl hertjustitieministern angående integritetsskyddet beträffande datalagradekreditupplysningar: Anser statsrådet att enskUda människors integritet ärtUlfredsstäUande skyddad, när ett datalagrat kreditupplysningsarkiv kan försäljas på exekutiv auktion? Nr 40 () tUl herr justitieministern angåendeifrågasatt inköp för statsverkets räkning av kreditupplysningsregister: Är justitieministern beredd att redogöra för de närmareomständigheterna kring vissa pressuppgifter om att varitberett att inköpa ett kreditupplysningsregister på offentlig auktion? Nr 41 FruAnér (fp) till herr justitieministern om utradering av beslut i Nr 13 mUitäradisciphnmål ur rikspoUsstyrelsens databank: Tisdaeen den ViUjustitieministern ge upplysning om vUka regler för utradering j kommer att åtfölja införandet i ----------- ------ databank av beslut i militära disciphnmål? Nr 42 Hert () tUl herr kommunikationsministernom förstärkning av isbrytarkapaciteten i : Avser statsrådet att förelägga årets riksdag proposition med anledning av hamnutredningens förslag angående förstärkning av Nr 43 () tUl hert utbUdningsministern omden framtida användningen av kommunala yrkesskolelokaler: Är statsrådet beredd medverka tiU att tidigare använda,ändamålsenliga kommunala yrkesskolelokaler, även fortsättningsvis, dvs. efterutbyggnaden av den nya gymnasieorganisationen, får tas i anspråk för kommunalyrkesutbUdning? § 15 Kammaren åtskildes .