prot · FV0958 · 1972-12-31 00:00:00 — Även om man inte kan vänta sig att tillmäts såstor betydelse tycker jag att detta är på något sätt genant. Om det är riktigtatt bara har att godta Kungl. Maj:ts förslag utan prövning förstårjag inte varför grundlagberedningen häller på att vi skall ha 350 ledamöter -det kunde dä räcka med 50 ledamöter. Jag har haft en annan uppfattning därföratt jag tillmäter demokrati och folkvalda församlingar stor betydelse. Jag haransett att skall ha möjlighet att själv pröva och fatta beslut. När jag talatom betydelsen av japanologi har jag icke gåttin pä några detaljer. Men vill att vi skall ta en ingående debattom de olika förutsättningarna har jag ingenting emot, det. Jag kan givetvisinte själv japanska, men jag gör mig den frågan: Varför reser utskott ochledamöter från regeringen och andra institutioner till , och andraländer som vi hoppas att få handelsutbyte med? Jag kanske inte skall lägga migi dessa frågor; eftersom jag inte har den där höga utbildningen kan jag välinte första detta. Men en som endast har fått en dålig utbildning i enfolkskola kan ändå ställa frågor. Att vi fullföljer de åtgärder som kan ge vårtland arbete och inkomster är för mig viktigare än vackra ord - sådana tycker jagatt man får alldeles för mycket av i det här sammanhanget. Jag har endast gått på denna professur. invänder manatt den är så materiellt betonad. Ja, visst är den det, men vi som får vara pådet enklare planet har ett behov av att kunna skapa ett materiellt underlag föratt kunna klara frågorna för andra. Inom parentes skulle jag vilja säga, då det gäller det sompåtalas om personliga professurer, att jag tror att och dess verk ärminst lika skickade att skaffa de erfarenheter och de uppgifter som ärerforderiiga för att pröva om en personlig professur är behövlig eller inte, Ivarie fall har jag ju lyckats att få en och annan professur inrättad i det härlandet, och innan jag med mina bristfälliga kunskaper föreslår en professurbrukar jag mycket noggrant försöka se efter, vad den tilltänkte professorn kanutföra i det praktiska arbetet. Jag skall villigt erkänna att Humanistiska fakulteterna m. m. Humanistiska fakulteterna m. m. jag tyckeratt det är viktigare att få en professor som kan operera en människa så att honöverlever än att få en teoretiker, som kanske aldrig har prövat att klara ettliv genom att följa sin teoretiska metod. Men det är kanske därför att jag ärsä okunnig. Jag tar inte upp någonförfattningsdiskussion om ansvar och förhållande till regeringen,utan vill bara betona det självklara som jag hoppas att kammarens ledarmöterinser, bortsett från att utbildningsutskottet har försökt attså långt det är möjligt sakligt pröva dessa frågor. Men vi har ett gemensamtansvar inför skattebetalarna. Varje ökning av statsutgifterna innebär ett nyttkrav pä medborgarna. Menar vi allvar med vårt tal om återhållsamhet måste viockså ta konsekvenserna av det, även om det gäller yrkanden vilka - som jagsade från talarstolen det i och för sig skulle vara angeläget och viktigt atttillgodose. Vi måste ta hänsyn tiU det när det gäller resurser till forskningoch högre utbildning på samma sätt som när det gäller socialpolitik,näringspolitik och alla andra områden i samhällslivet. Det är skälet till attutbildningsutskottet har varit sä restriktivt och accepterat Kungl. Maj:tsrestriktivitet i statsverkspropositionen. Jag vill vidare upprepa vad jag sade ,att de vetenskapliga meriterna vid inrättande av personliga professurer harriksdagen utomordentligt små möjligheter att bedöma. Det är angeläget att viinte går och tror oss ha sådana möjligheter. Skilda ledamöter kan naturligtvisha olika kapacitet pä den punkten, men i stort sett måste det vara andrainstanser som avgör om en person är lämplig att inneha en professur eller inte. Till vUl jag säga, att denskrivelse han läste frän humanistiska fakulteten i i sig ärintressant. Man säger att man torde kunna rymma utbildning i religionskunskapinom driftkostnadsanslaget. Detta "torde" är ju i och för sig ickenågot löfte eller något mera fast konstaterande. Men det här uttalandet ärintressant från den utgångspunkten att det tydligen finns något ställe i landetdär man är nöjd med sina tillgångar. Det bör vi komma ihåg nästa gång Göteborgsuniversitet lämnar in sina petita till statsmakterna. Här talar om att man skall tahänsyn till skatterna. Jag vill bara erinra om att jag har motionerat bl. a.inom det här ämnesområdet lät vara i en sidofråga - om en minskning på . Jag har sagt att vi skall avslå förslaget om inrättande av ettstort ämbetsverk - jag kan inte förstå att det kan fylla någon uppgift. Detgäller kanske 10, 20, 30, 40 eller fler . Visst tar jag hänsyn till skatterna, men jag vill att depengar vi har att röra oss med skall användas för att ge ökade resurser intebara tUl den högre utbildningen utan även till den arbetskraft som måste finnasför att vi skall få ett ekonomiskt underlag. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemstäUan,dels motionen nr 192 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 4 punkten 4 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 192. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen B av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer UtbUdningsutskottetshemställan i betänkandetnr 4 punkten 4 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen B av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr KäUstad begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Humanistiska fakulteterna m. m. Utskottets hemställan bifölls. Medicinska fakulteterna m. m. Här har jag bara velat få till stånd en ökadutbUdning i socialrätt vid våra juridiska fakulteter. Jag tror att det ärganska angeläget att vi uppmärksammar socialfrågornas betydelse och inser hurviktigt det är att de jurister som skaU verka vid våra domstolar får ökadutbildning på detta område. Det är ju märkligt att man inte har kunnat beakta dettatill fullo. Men jag nöjer mig med att bara uttala förhoppningen attsocialrätten skall fä större utrymme i vår juridiska utbildning. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Medicinska fakulteterna m. m. Maj:t hade (punkterna E 13-E14, s. 308-316) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att inrätta professurer i enlighet med vad i statsrådsprotokolletförordats, 2. bemyndigaKungl. Maj:t att ändra benämningen av en professur i enlighet med vad istatsrådsprotokollet förordats, 3. till Medicinskafakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal för /73 anvisaett förslagsanslag av , 4. till Medicinskafakulteterna m. m.: Driftkostnader för /73 anvisa ettreservationsanslag av . 1 dettasammanhang hade behandlats motionen 1972:132 av () vari hemställts attriksdagen beslutade att vid från den inrätta enprofessur i barnkirurgi och att tUl förste innehavare av tjänsten utseöverläkaren vid , motionen 1972:191 av . (fp, c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omett program för en stegvis utbyggnad av åldringsforskningen på både detgeriatriska och det gerontologiska området, motionen 1972:497 av (vpk) vari hemställts att bemyndigade Kungl. Maj:t attvid högskolenheten i inrätta 1. den 1 juli 1972en professur i medicin, särskUt yrkesmedicin, samt anvisade härför erforderligamedel, 2. den 1 juli 1973en professur i hygien, särskUt yrkeshygien. motionen1972:688 av m. fl. (s), motionen 1972:691 av m. fl. (m, s, c, fp,vpk), motionen 1972:1091 av . (s, c, fp, m) vari hemställts 1. att iförsta hand beslutade om inrättande vid frän och /73 av en personlig professur i långvårdsmedicin, alternativtgeriatrik, för docenten , 2. att rik.sdageni andra hand som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna att forskningsresultateninom det geriatriska och gerontologiska området borde utvärderas så attunderlag fanns för beslut om ytterligare insatser vid års riksdagsamt motionen 1972:1101 av i m. (s). 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:132 om inrättande av en professur ibarnkirurgi, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:497 om inrättande av en professur imedicin, särskilt yrkesmedicin, och av en professur i hygien,särskilt yrkeshygien, 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:688 om inrättande av en professur iklinisk virologi, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:691 om inrättandeaven professur i audiologi, 5. att riksdagensom sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i anledning avmotionerna 1972:191 och 1972:1091 anfört i fråga om det geriatriska och detgerontologiska området, 6. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att inrätta professurer i enlighet med vad somförordats i statsrådsprotokollet, 7. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att ändra benämningen av en professur i enlighet medvad som förordats i statsrådsprotokollet, 8. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj;ts förslag och med avslag å motionerna 1972:132,1972:497, 1972:688, 1972:691 och 1972:1091, motionerna såvitt nu var i fråga,till Medicinska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal /73 anvisade ett förslagsanslag av , 9. att riksdagenmed bifall till Kungl, Maj:ts förslag och med avslag å motionerna 1972:132,1972:497, 1972:688, 1972:691 och 1972:1091, motionerna såvitt nu var i fråga,till Medicinska fakulteterna m. m.: Driftkostnader för /73anvisade ett reservationsanslag av , 10. att skulle avslå motionen 1972:1101 omändrad utbildning av sjukgymnaster. den 14 aprU 1972 Medicinska fakulteterna m. m. C. av i (vpk), som ansett attutskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:497 såvitt nuvar i fråga bemyndigade Kungl. Maj:t att vid högskolenheten i den 1juli Medicinska fakulteterna ni. 1972 inrätta enprofessur i medicin, särskilt yrkesmedicin, och 1973 en professur ihygien, särskilt yrkeshygien, att utskottet under 8 och 9 vid bifall till yrkandetbeträffande hemställan under 2 bort hemställa, 8. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall tUl motionen 1972:497 samtmed avslag å motionerna 1972:132, 1972:688, 1972:691 och 1972:1091, samtligamotioner såvitt nu var i fråga, till Medicinska fakulteterna m. m.: Avlöningartill lärarpersonal för /73 anvisade ett förslagsanslag av , 9. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1972:497 samtmed avslag å motionerna 1972:132, 1972:688, 1972:691 och 1972:1091, samtligamotioner såvitt nu var i fråga, till Medicinska fakulteterna m. m.:Driftkostnader för /73 anvisade ett reservationsanslag av . Vid punkten hade avgivits ett särskilt yttrandebeträffande professur i audiologi av (). HerrBENRDTSON i (vpk): Tidigt uppställdes målet attinrätta yrkesmedicinska enheter pä regionplanet. Tyvärr har inte planernaförverkligats. tilltar den process inom arbetslivet som vållar ökadförslitnings- och sjukdomsfrekvens. Det är därför en välgrundad framställningsom universitetskanslersämbetet har gjort, när man ånyo begärt att en professuri medicin, särskUt yrkesmedicin, inrättas vid den 1 juli1972 och att en professur i hygieri, särskilt yrkeshygien, inrättas den 1 juli1973. Förslaget har framförts flera är utan resultat. Regeringen anser att den enligt beslut förraåret blivande filialen i till nuvarande arbetsmedicinska institutet böruppbyggas innan en utbyggnad sker på andra håll. Arbetsmedicinska institutethar emellertid i sin långtidsbudget 1972 framhållit följande:"Inriktningen av verksamheten vid filialen i är tills vidare en öppenfråga. Inte heller är det klart när filialen kommer att kunna starta sinverksamhet och i vilken takt uppbyggnaden av verksamheten kommer att ske." Om man godtar regeringens mening att denna uppbyggnadskall vara klar innan utbyggnad sker pä andra håll, så innebär dettaytterligare dröjsmål med en synnerligen angelägen satsning. Enligt min meningkan ett sådant dröjsmål inte accepteras. Till saken hör att planerna är långt framskridna iLinköping för att inrätta den yrkesmedicinska enheten där. Erforderiiga lokalerfinns tillgängliga, och har förklarat sig berettatt inrätta chefsbefattningar vid i inom områdena ifråga, att förenas med respektive professur. /71 fannsprofessurerna upptagna bland de tjänster som planerade attinrätta. Den fackliga rörelsen har länge drivit denna angelägnafråga och torde knappast vilja nöja sig med att den skjutes pä en obestämdframtid. betonar i sitt betänkande det angelägna i en uppbyggnadav utbUdnings- och forskningsresurserna inom den yrkesmedicinska sektorn.Utskottet anför också att klarhet bör skapas om inriktningen av ochomfattningen vid den planerade filialen i , liksom i fråga om tidpunktenför verksamhetens igångsättande, enär utskottet finner det vara av vikt attuniversitetsmyndigheterna får en fast grund för fortsatt planeringsarbete inomden aktueUa sektorn. Jag hälsar givetvis detta utskottets uttalande medtillfredsställelse, eftersom det understryker att denna angelägna forskninginte bör få förhalas i det oändliga. Dä utbildningsutskottet likväl godtar föredragandestatsråds yttrande i statsverkspropositionen och sålunda inte tillstyrker debåda tjänsterna vid högskolan i har jag fogat en reservation tillbetänkandet. Jag ber att få yrka bifall till reservationenC vid punkten 8. i (s): Som vi hört finns det vid punkten 8 iutbildningsutskottets betänkande nr 4 rörande de medicinska fakulteterna m, m.en reservation av i . Jag skall ytterligt kortfattatkommentera den reservationen och den motion som ligger till grund för densamma. Först konstaterar jag då att riksdag fattadebeslut om ätten filial till det arbetsmedicinska institutet skulle förläggastill , där den skulle samordnas med . uppdrogsdet ät arbetsmUJöutredningen att framlägga förslag om hur denna filial skuUeorganiseras. Mot den bakgrunden anser föredragande statsrådet att resursernaskall koncentreras till i en första etapp och att man skall låtaverksamheten där konsolideras, innan man börjar bygga ut på andra håll.Utskottet delar denna uppfattning, och vi understryker också att det ärangeläget med utbildning och forskning inom yrkesmedicinen. Vi säger vidare attdet snart måste skapas klarhet om inriktningen och omfattningen av denplanerade Umeåfilialen och om hur den skall samordnas med . Enligtvad jag har erfarit kommer arbetsmiljöutredningen att lägga framett delbetänkande om arbetarskyddsverkets organisation. 1 denna del avutredningen kommer Umeåfilialens ställning att preciseras i samband medbehandlingen av arbetsmedicinska institutets inordning i arbetarskyddsverket. Det kanske utöver detta kan tilläggas att dennaproblematik tas upp också från den tekniska sidan i den framlagdaproposition 37 där det finns en del förslag beträffande den tekniskahögskoleenheten i . Föredragande statsrådet framhåller att det är viktigtatt arbetsvetenskapen får en stark ställning i den högre tekniskautbildningen. Han menar också att det när man genomför utbildningen inomarbetsvetenskapen är angeläget med en samverkan mellan högskoleenheten i Luleåoch filialen av arbetsmedicinska intitutet, som skall byggas upp i . På dethär sättet kan man alltså åstadkomma ett samarbete mellan dessa båda sakområdenur ytteriigare en synvinkel och se det dels ur den tekniska, dels ur denmedicinska infallsvinkeln. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan på denna punkt. den 14 aprU 1972 Medicinska fakulteterna m. m. Medicinska fakulteterna m. m. HerrBERNDTSON i (vpk) kort genmäle: Frågan är väl om man bör upphäva den mer äntioåriga målsättningen i avvaktan pä vad som sker i . Det blir följden omvi följer hemställan. Jag anser inte att sä skall ske.Behov finns av en uppbyggnad på regionplanet - även i övriga delar av landet jämsides med den uppbyggnad som sker i , och de särskilda skäl för ensatsning på som jag redan tidigare anfört talar för att man vid dethär laget borde ha biträtt UKÄ:s förslag. HerrLUNDBERG (s): Jag återkommer till en gammal bekant,nämligen till kravet pä en professur i barnkirurgi här i landet. Det ärmärkligt att vi inte har ägnat forskningen och utbildningen i fråga ombarnkirurgi någon uppmärksamhet, trots att det är så mänga barn som pä vårasjukvårdsinrättningar döms till att ligga i en säng från det de föds till detde dör och trots att landstingen får betala kostnader för detta på omkring 300kronor per dag. Andra områden, t. ex. barntillsynen, visar vi med rätta stortintresse, och speciellt talar vi om mödrarnas situation och om att man måsteordna tillsyn för barnen därför att produktionen kräver insat.ser av både mannenoch kvinnan. Men ingen tänker på dessa barn som döms till livstids förvaring,eller på deras föräldrar, och detta trots att största delen av dessa barnskulle kunna återföras till hälsa och ett normalt liv, om läkarna fickutbildning pä detta område och möjligheter att konstatera sjukligheter,invaliditet m. m. redan vid födseln och barnen togs under behandling med t. ex.operativa ingrepp eller . Det ärmärkligt, eftersom ändå rätt många människor på våra sjukvårdsinrättningarkänner till detta. Om vi ser en bild som den jag nu visar upp av ett barn, såreagerar vi naturiigtvis. Men trots att vi har resurser har vi låtitmänniskor få leva i denna besvärliga situation. Man kan säga att s. k.varggap är väl inte det värsta. Nej, det är det inte, men det är etttillräckligt handikapp för den som träffas av det. Jag har faktiskt upprepat kravet på att fä till stånd enprofessur. Det skulle kanske kosta . Men en patient somskall dömas till att ligga på sjukbädd hela sitt liv kanske kostar oss någonmiljon. Man säger att det» är landstingen som betalar den där miljonen, medandet är som skall anslå de som behövs för att fåen ökad utbildning och forskning, och så går man helt enkelt förbi det hela.Det är en syn pä saken som är ganska besvärlig. Man säger nu att det uppdragits åt fakultetsberedningenför medicin, odontologi och farmaci att utreda frågan om hur förbättradeförutsättningar för utbildning och forskning inom det barnkirurgiska områdetbör skapas. Jag förstår inte vad odontologin skall kunna göra här. Denodontologiska forskningen har ju ingenting gjort för att komma till rätta medde barntandsjukdomar vi har i landet. Ar 1942 tog medicinalstyrelsen ett initiativ för atthjälpa de barn som hade fördärvat sina tänder, och försöksverksamheten skedde iGöteborg och utfördes av tandläkaren och odontologen . Manlyckades då ernå mycket goda resultat genom biologiska insatser. när dessaresultat redovisades avbröts forskningen, och vi har tillåtit att man förstörbarnens tänder genom att borra sönder dem för miljoner i kostnader i ställetför att göra något annat och lämpligare. Jag förstår inte varför odontologinskall tas med i detta sammanhang när man inom den fakulteten aldrig visatintresse för att forska. Här måste ju den biologiska forskningen varagrundläggande och doktor , vår främsta expert i verkHg mening sombåde tandläkare och biolog, spelades bort på ett ansvarslöst sätt avodontologins s. k. vetenskapsmän. Den nuvarande s. k. biologiska forskningenhar meningslöst varit inriktad på några verktyg. Det är det endasom gjorts. Frän årtionden tillbaka och framåt har vi tillätittandläkare på högsta nivå att bedriva affärsverksamhet. Denna affärsverksamhetär tydligen viktigare än bättringen av barns dåliga tänder. Ett utnyttjande av barnkirurgin och plastikkirurgin skullevara mycket värdefullt och skulle skapa möjligheter att ge hjälp åt många barn,som genom missbildningar är dömda till livstids förvaring. Utskottet ger till känna sitt stora intresse. Men härmöter man samma fenomen som i andra sammanhang, nämligen att de människor somsysslar med sjukvården sätts åt sidan. Den humanistiska känslan är väldigtsvällande i ord men mycket förkrympt i handling. Jag är medveten om att många anser att de på sjukhusintagna barnen är så få att vi kan gömma dem. Det gör vi också så gott vi kan.Men man lider varje gäng man på ett sjukhus får se de sjuka barnen. Jagreagerar kraftigast inför barn med munskador eller s. k. vattenskalle, Alla vetatt dessa barn ofta kan räddas till full hälsa om kirurgiska ingrepp företasomedelbart efter födelsen. Jag har skaffat färgfotografier på en hel rad barn som harvarit missbildade vid födelsen men som har fått hjälp. När man ser resultatenoch finner att barnen på detta sätt har fått möjligheter till en normallivsföring, känner man nästan bitterhet inför tanken på alla de barn som pågrund av bristande resurser inom barnkirurgin inte har fått denna hjälp. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till min motion,vari hemställs att beslutar "att vid fränden inrätta en professur i barnkirurgi och att till försteinnehavare av tjänsten utse överläkaren vid GunnarGrotte". Medicinska fakulteterna m. m. HerrGUSTAVSSON i (s): Jag skall inte alls beröra det ämne som herrLundberg var inne på. Jag har begärt ordet i egenskap av motionär, eftersom minmotion nr 1101 behandlas på denna punkt i utskottsbetänkandet. Motionen gällerutbildningen av sjukgymnaster. Sjukgymnastyrket är ett praktiskt yrke med teoretiskbakgrund. Eftersom intagningskravet är , ligger teorin i vissa avsnitt på en alltför hög nivå. Vi anser i vår motion att den teoretiska undervisning sommeddelas dessa elever borde ha bättre relation till praktiken, och viifrågasätter om det verkligen behövs en professor för att undervisa på dennanivå. Somförhållandena nu är har vederbörande elev när han eller hon är Medicinska fakulteterna m. m. färdigutbildadlärt sig mycket teori men har ofta svårt att omsätta sina kunskaper i praktisktbehandlingsarbete. Vi har ansett att det borde räcka med teoretisk grundutbildningoch att denna utbildning sedan borde kompletteras med klinisk praktik. Vi menaratt sjukgymnastutbildningen borde ha närmare anknytning till vårdyrkesskolanän till universitetskliniken. Vi avser därmed icke att åstadkomma en sänkningav den teoretiska kunskapsnivån, utan vi avser att de teoretiska kunskapernaskall få bättre anknytning till det praktiska behandlingsarbetet. Vid sin behandling av motionen har utskottet påpekat attutredning av dessa frågor pågår inom den utredning som benämns U 68, och medanledning därav har man avstyrkt motionen. Om det nu är så att denna utredningarbetar med dessa frågor och jag har ingen anledning att betvivla det anserjag att utskottet borde ha kunnat hänvisa rnotionen tiU utredningen i stället föratt avstyrka den. Mot ett enigt utskott skall jag emellertid, herr talman,inte ställa något yrkande, utan jag tänker i stället återkomma i ärendet vidett annat tillfälle. Jag begärde ordet närmast därför att iLinköping sade att det finns lokaler i för yrkesmedicin ochyrkeshygien. Några sådana lokaler finns inte. Det skulle vara ganska besvärandeför mig som ledamot av direktionen att rö.sta emot reservationen, om lokalerverkligen funnes. Först när laboratorium 2 vid i blirfärdigt om något är kan möjligen laboratorium och expeditioner pressas in i detlaboratoriet, men några vårdplatser blir det ändå inte, i varje fall inte föreår 1976. Det är visserligen riktigt att denmedicinska fakulteten begärt inrättande av de här tjänsterna, men å andrasidan har lagt frågan på is vid i pågrund av att har föreslagits i stället. Jag vill säga detta, så att detblir klarlagt varför jag kommer att rösta emot reservationen. HerrGUSTAFSSON i (s):