prot · FV0954 · 1972-12-31 00:00:00 — Fredagenden 7 aprU 1972 § 1 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden den 9-15 aprU anordnas arbetsplena onsdagenden 12 aprU , och fredagen den 14aprU . Onsdagssammanträdet torde komma att fortsättas ,sammanträdet avslutas senast omkring och sammanträdet påfredagen senast omkring . § 2 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 68 till civilutskottet och nr 85 enligt följande: BUaga 1 ........ ... BUaga 2 Försvarsdepartementet .. Bilaga 4 . . A, Doch E .................................... Bilaga 8 ... ... Bilaga 9 ..... ... Bilaga 11 Avskrivning av nyakapitalinveste ringar .................................. ... § 3 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1573 och 1574 till lagutskottet, nr 1575 till näringsutskottet, nr 1576 till skatteutskottet, nr 1577 och 15 78 tillnäringsutskottet, nr 1579 och 1580 tillsocialförsäkringsutskottet, nr 1581 och 1582 tUl socialutskottet, nr 1583-1593 till skatteutskottet, nr 1594-1600 tillkonstitutionsutskottet, nr 1601 till finansutskottet, nr 1602 och 1603 till skatteutskottet, nr 1604 till socialutskottet samt 119 nr 1605-1614 tUl försvarsutskottet. § 4Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts ipropositionen 1971:1 gjorda framställning om anslag för /73 tillåklagarväsendet, m. m. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 5 Anslag till kriminalvården Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 6 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar om anslag för /73 tUl kriminalvården jämtemotioner. 1 fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen framställs yrkandenbeträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast depunkter i justitieutskottets betänkande nr 6, vid vUka under överläggningenframstäUts särskUda yrkanden. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1972:1 bUaga 4 underpunkten (s. 7375) föreslagit att till Fångvårdsanstalterna /73 anvisa ett förslagsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionen 1972:177 av i (fp) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhåUa att Samarbetsorganet förbekämpande av narkotikamissbruk (eUer annat lämpligt organ) fick i uppdrag attta initiativ, som kunde erfordras för anordnande av särskilda vårdåtgärderavseende narkomaner i kriminalvårdens anstalter, motionen 1972:309 av herrar Henmark (fp) och ()vari hemställts att beslutade att utöver i statsverkspropositionenupptagna belopp sammanlagt ställdes till kriminalvårdsstyrelsensförfogande för i motionen angivna ändamål (andlig vård inom kriminalvårdensanstalter), motionen 1972:313 av herrar Ringaby (m) och ()vari hemställts att Kungl. Maj:t i anledning av vad som anförts i motionenomedelbart föranstaltade om övertäggningar med fångvårdspersonalen i syfte attförbättra dess arbetssituation och öka dess medinflytande i fångvårdsfrågor, motionen 1972:429 av m.fl. (m) vari, såvitt nuvar i fråga, hemställts att till Fångvårdsanstalterna för budgetåret1972/73 anvisade ett förslagsanslag av . motionen1972:431 av m. fl. (c) vari, såvitt nu var i fråga. hemställtsatt till Fångvårdsanstalterna för /73 anvisade ett medI i förhållande tiU Kungl. Maj:ts förslag förhöjt förslagsanslagav samt motionen1972:897 av i (m), såvitt nu var i fråga. 1. att riksdagenbeträffande den andliga vården inom anstalterna, m. m. skulle avslå motionen1972:309 såvitt nu var i fråga, 2. att rikdagenbeträffande inrättandet av särskilda narkomanvårdsavdelningar, m. m. skulleavslå motionerna 1972:429 och 1972:431, båda såvitt nu var i fråga, 3. att riksdagenmed bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och avslag på motionerna 1972:309,1972:429 och 1972:43 1, alla såvitt nu var i fråga, tiU Fångvårdsanstalternaför /73 anvisade ett förslagsanslag av , 4. att riksdagenbeträffande uppdrag till Samarbetsorganet för bekämpande av narkotikamissbrukskulle avslå motionen 1972:177, 5. att riksdagenbeträffande fångvårdspersonalens arbetssituation m. m. skulle avslå motionen1972:313, 6. att riksdagenbeträffande huvudmannaskapet för utbUdningsverk-samheten inomfångvårdsanstalterna skuUe avslå motionen 1972:897 i denna del. 1. beträffande den andliga vården inom anstalterna, m. m.av () samt herrar (), i (c). i (fp), Polstam (c), Schött (m) och i Röstänga (fp), vilka ansett att utskottet under 1 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1972:309, såvitt nu var i fråga, gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört om den andliga vården inom anstalterna, m. m., 2. beträffande inrättandet avsärskilda narkomanvårdsavdelningar, m. m. av () samt herrar (), i (c). i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motionerna 1972:429 och 1972:431, båda såvitt nu var ifråga, gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört om inrättandet avsärskilda narkomanvårdsavdelningar, m. m.. 3. beträffande medelsanvisningen av ()samt herrar (), i (c). i (fp).Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka - underförutsättning av bifall till reservationen nr I ansett att utskottet under 3bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1972:309 såvitt nu var i fråga samt med avslag på motionerna 1972:429och 1972:431, båda såvitt nu var i fråga, till Fångvårdsanstalterna /73 anvisade ett förslagsanslag av . 4. beträffande medelsanvisningen av ()samt herrar (), i (c). i (fp), Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka under förutsättning av bifall till reservationen nr 2 ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionerna1972:429 och 1972:431, båda såvitt nu var i fråga, samt med avslag på motionen1972:309, såvitt nu var i fråga, tiU Fångvårdsanstalterna för budgetåret1972/73 anvisade ett förslagsanslag av , 5. beträffande medelsanvisningen avfru () samt herrar (), i (c), i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka under förutsättning av bifaU till reservationerna 1 och 2 - ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionerna 1972:309, 1972:429 och 1972:431, alla såvitt nu var i fråga, tillFångvårdsanstalterna för /73 anvisade ett förslagsanslag av , 6. beträffande uppdrag tillSamarbetsorganet för bekämpande av narkotikamissbruk av herrar i (fp) och i (fp), vilka ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1972:177 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla att samarbetsorganet eller annat lämpligt organ fick iuppdrag att ta initiativ, som kunde erfordras för anordnande av särskildavårdåtgärder avseende narkomaner i kriminalvårdens anstalter, 7. beträffande fångvårdspersonalensarbetssituation m. m. av () samt herrar (), i (c). i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att med bifaU till motionen 1972:313 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla att Kungl. Maj;t föranstaltade om överläggningarmed fångvårdspersonalen i syfte att förbättra dess arbetssituation och öka dessmedinflytande i fångvårdsfrågor. Maj:t hade under punkten (s. 76 och 77) föreslagit att till Frivården för /73anvisa ett förslagsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionen 1972:110 av i (fp) varihemställts att , i syfte att uppnå en angelägen förstärkning aveftervården inom kriminalvården, beslutade att hos Kungl. Maj:t hemställa attmotionen överlämnades till kriminalvårdsberedningen för beaktande. motionen 1972:212 av herrar ErUcsson i (fp) ochNorrby i (c) vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t begärdeatt skyddskonsulentdistrikt skulle behåUas och att medel skulle anslåsså att en skyddsassistent vid Karlstadsdistriktet i viss utsträckning kundetjänstgöra i , motionen 1972:311 av fröken m. fl. (m, s, c, fp,vpk) vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t skulle föreslå en höjning aversättningen till övervakarna inom kriminalvården i enlighet med vad somanförts i motionen, motionen 1972:429 av m. fl. (m) vari, såvittnu var i fråga, hemställts att till Frivården för /73anvisade ett förslagsanslag av , motionen 1972:431 av m. fl. (c) vari, såvittnu var i fråga, hemställts att till Frivården för /73anvisade ett med i förhållande tiU Kungl. Maj:ts förslagförhöjt förslagsanslag av , motionen 1972:903 av i (c) varihemställts att skulle uppdra åt kriminalvårdsberedningen att övervägaoch framlägga förslag angående rekrytering och utbUdning av övervakare, motionen 1972:904 av m. fl. (m, c, fp) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde utredning och förslag tillhöstriksdagen om former för en av staten stödd utökad övervakarverksamhet inomde religiösa och i övrigt ideeUa organisationerna samt motionen 1972505 av m.fl. (fp) vari hemställtsatt till Frivården utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisade , avseende tjänster för 25 skyddsassistenter och 10 biträden. den 7 aprU 1972 1. att med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionerna 1972:429, 1972:431 och 1972:905, de båda förstnämnda såvitt nu var i fråga, till Frivården för /73 anvisade ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenbeträffande frivårdens organisation skulle avslå motionen 1972:110, 3. att riksdagenbeträffande rekrytering och utbildning av övervakare skulle avslå motionen1972:903, 4. att riksdagenbeträffande de ideeUa organisationernas övervakarverksamhet skulle avslåmotionen 1972:904, 5. att riksdagenbeträffande bibehållande av skyddskonsulentdistrikt skulle avslåmotionen 1972:212, 6. att i anledning avmotionen 1972:311 gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om höjningav ersättningen till övervakarna inom kriminalvården. 8. beträffande medelsberäkningen av ()samt herrar (), i (c). i (fp).Polstam (c). Nr 54 Schött (m) och i (fp), vilka ansett att utskottet under den > °' hemställa, 7 april1972 " i anledning avKungl. Maj:ts förslag samt motionerna -------- --- ------ 1972:429,1972:431 och 1972:905, de båda förstnämnda såvitt nu vari Anslagtill kriminal- Frivården för /73anvisade ett förslagsanslag av "'' , 9. beträffandefrivårdens organisation m. m. av () samt herrar (), i (c), i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka ansett att utskottet under 2, 3 och 4 bort hemställa, 2. att ianledning av motionen 1972:110 gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanternaanfört om frivårdens organisation, 3. att ianledning av motionen 1972:903 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört om rekrytering och utbildning av övervakare, 4. att ianledning av motionen 1972:904 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört om de ideella organisationernas övervakarverksamhet, 10. beträffandebibehållande av skyddskonsulentdistrikt av herrar i (fp) och i (fp), vilka ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:212 gav Kungl.Maj:t till känna vad reservanterna anfört om bibehållande av skyddskonsulentdistrikt. Punkten 5 Kriminologisk forskning Maj:t hade under punkten F 8(s. 79) föreslagit att till Kriminologisk forskning för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:430 av m. fl. (m) vari, såvittnu var i fråga, hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla attden kriminologiska forskningen utbyggdes för att möjliggöra en sakligdiskussion kring ohka behandUngsformers effektivitet och avvägningen mellanallmän- och individualprevention samt motionen1972:897 av i (m), såvitt nu var i fråga. 1. att riksdagenbeträffande utbyggnad av den kriminologiska forskningen skulle avslå motionen1972:430 i denna del, 2. att riksdagentill Kriminologisk forskning för /73 anvisade ettreservationsanslag av , 3. att beträffande inrättandet av en professuri kriminologi 124 skulle avslå motionen 1972:897 i denna del. 11. beträffande utbyggnad av den kriminologiskaforskningen av () samt herrar (), i (c). i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:430 i dennadel hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att den kriminologiska forskningen byggdesut för att möjliggöra en saklig diskussion om olika behandlingsformerseffektivitet och om avvägningen meUan allmänprevention ochindividualprevention. FruKRISTENSSON (m): TiU justitieutskottets betänkande nr 6, sombehandlar anslag tUl kriminalvården, är fogade inte mindre än 11 reservationeroch ett särskilt yttrande. Det kunde då tyckas som om utskottets ledamöterverkligen hade helt oUka uppfattningar om hur kriminalvården i det här landetskall bedrivas. Så är det väl dess bättre inte, utan olUcheterna i uppfattningfår väl närmast sin förklaring i skUda värderingar om man har möjlighet attanslå några ytterligare medel under detta år eller inte. Hela utskottetinstämmer väl i departementschefens uppfattning att det statsfinansiella lägetinte ger utrymme för några extravaganser, och det är klart att en sådan synockså har präglat reservanternas uppfattning i den här frågan. Det som egentligen skiljer oss åt är uppfattningarna omvilket inflytande vi skaU anse att kriminalvårdsberedningen skall ha på vårtbudgetarbete detta år. Där har utskottets majoritet såvitt jag förstår inriktatsig på att skjuta alla frågor över till kriminalvårdsberedningen, som ju skallbli färdig med sitt arbete , och menar att frågorna då fårprövas i nästa års budget. Inom oppositionen i utskottet har vi emellertid gjortvissa andra värderingar. Vi är så övertygade om att vissa frågor behöverprioriteras att vi menar att det vore direkt felaktigt att lägga dem på is ochavvakta kriminalvårdsberedningens arbete. Det gäller särskilt de allt störreproblemen med det ökande antalet narkomaner såväl inom den slutna vården sominom frivården. Vi tror som sagt inte att det behövs några närmare övervägandenför att inse nödvändigheten av behandlingsåtgärder förkriminalvårdsanstalternas narkomaner. Vi har i reservationen 2 framfört förslag om en anslagsökning,som skulle möjliggöra inrättande av särskilda narkomanvårdsavdelningar på Halloch Kumla, och jag vill erinra om att har föreslagitsammanlagt sju narkomanvårdsavdelningar. Vi har emellertid ansett att i dettaläge medel bör anslås för inrättande av två avdelningar. I detta sammanhang kanske jag får tillåta mig att erinraom en narkotikakonferens som ägde rum i . Alla påkonferensen, inklusive de svenska delegaterna, var eniga om att det var nödvändigtatt inrätta behandlingsavdelningar för vårdbehövande klientel inomkriminalvårdsanstalterna. Jag vill också nämna att antalet drogmissbrukare inomanstalterna har ökat explosionsartat. Man beräknar att detta antal från augusti1966 till har ökat från till inte mindre än 23 procentav När jag var på Kumlaanstalten blev jag ganskachockerad av uppgiften att inte av samtliga intagna påKumlaanstalten var narkomaner. En annan skrämmande uppgift var att medelåldernbland de intagna var så låg som . Kumlaanstalten anses ändå vara avseddför det allra farligaste klientelet bland våra kriminella. Det är ett verkligtolyckligt förhåUande att det är de mycket unga drogmissbrukarna som placeras påKumlaanstalten. Också departementschefen har naturligtvis gjort vissaprioriteringar, och jag vUl på hela justitieutskottets vägnar framhålla att vitacksamt noterat att medel anvisats för en ny frigångsavdelning vid ungdomsanstaltenRoxtuna. Utskottet hade tUlfäUe att besöka Roxtuna , och vi blev dåhelt övertygade om nödvändigheten av en sådan frigångsavdelning. Departementschefen föreslår vidare anslag för attmöjliggöra tillämpning av mera generösa permissionsregler och för attåstadkomma förbättrade besöksförhåUanden. Det är angeläget i och för sig, menvi noterar att statsrådets proposition, innebärande bl. a.skärpta permissionsbestämmelser för de grova brottslingarna, ännu inte hadepresenterats vid utskottets behandling av dessa förslag. Det kan då kansketyckas som om de båda statsråden skulle ha skUda uppfattningar, nämUgen så attett statsråd talar för generösare permissionsregler medan ett annat statsrådlägger fram förslag till skärpta permissionsregler för det grova klientelet. Isjälva verket är det kanske inte så att statsråden har olika uppfattningar. Jaghoppas i varje fall inte det. Det är väl snarare så att man nu äntligen börjarinse nödvändigheten av att differentiera klientelet och att göra olikabedömningar av hur vården skall organiseras beroende på vilken typ av intagnasom man har att göra med. Jag är glad att vi äntligen har kommit fram tUl denuppfattningen att det är samhällets plikt att skydda sig mot de grovabrottslingarna. Statsrådet föreslår vidare ett mindre anslag till någotsom kallas för ett terapeutiskt samhälle. Det är ett vackert ord, men det sägsinte klart vad som avses med detta begrepp. Jag hoppas att det kommer attinnebära något positivt och att det inte kommer att leda till det som vi i dagupplever på sjukhuset , där man också har infört ett terapeutiskt samhälle.Där är det patienterna själva som bestämmer vilka som skall vara kvar för vårdrespektive vilka som skall få intas på sjukhuset. Så kan det väl ändå inte varamöjligt att det här terapeutiska samhället skall fungera? Jag ställer fråganöppen, ty det framgår inte av propositionen hur man har tänkt sig det hela. Detskall vara en försöksverksamhet, det är allt som sägs. Samma diskussion kan föras i fråga om frivärden.Utskottets majoritet har ansett att man inte skall förstärka resurserna utanavvakta kriminalvårdsberedningens förslag. En minoritet inom utskottet haremellertid ändå tyckt att förstärkta insatser krävs redan nu när det gällervård i frihet av drogmissbrukare och när det gäller en effektivisering avfrivårdens behandlings- och stödåtgärder. Vi menar att det inte är nödvändigtatt avvakta kriminalvårdsberedningens synpunkter. Vi ser redan nu alldelesklart för oss nödvändigheten av att man satsar på detta klientel,som sannerligen inte är lättbehandlat. Om jag därefter går över tUl ett par frågor som finnsredovisade dels i reservationen 1, som gäUer den andliga vården inomanstalterna, dels i reservationen 9, som gäUer frivårdens organisation, vUl jagframhåUa att vi reservanter har den bestämda övertygelsen att den verksamhetsom nämnderna för den andliga vården bedriver inom våra anstalter har enutomordentligt positiv betydelse. Den senaste tidens utveckling visar att denkontakt- och trivselskapande verksamhet som de kristna trossamfunden överhuvud,,taget bedriver inom våra anstalter är värdefuU för en stor del avkUentelet. Vi har menat att det är naturligt att de personer som ägnar sig åtden här viktiga verksamheten i varje fall skall få sina direkta omkostnadertäckta. Detta har vi velat ge till känna genom vår skrivning i reservationen 1. Reservationen 9 handlar närmast om möjligheter att stärkafrivårdens rehabiliteringseffekt, bl. a. genom att öka rekryteringen ochutbildningen av övervakare och genom att koppla in de ideella organisationernasövervakarverksamhet mera aktivt. Vi har velat markera att det är nödvändigt attsatsa på detta. Vi tror att frivården står och faller med tillgången på godaövervakare. På den punkten har utskottets ledamöter inte blivit eniga. Även härskriver utskottsmajoriteten ganska positivt, men den anser att också detta ären fråga som kriminalvårdsberedningen bör fundera på. Vi frän oppositionenmenar att det redan nu visat sig att de övervakare som rekryteras från deideella organisationerna har lyckats åstadkomma mycket positivarehabUiteringsresultat. I det här sammanhanget vill jag nämna som någontingglädjande att utskottet enigt har beslutat tillstyrka en motion som tar uppfrågan om arvoden tUl övervakare. Det visar sig att den förbättring av övervakarnasarvoden som gjordes ändå inte har blivit tiUfredsställande.Många övervakare får vidkännas utgifter för uppdragets fullgörande, och denersättning som utgår täcker inte de utgifter som övervakarna har. Det har viansett vara otillfredsställande, och utskottet har därför föreslagit en höjningav övervakararvodena. Utskottet säger i sin enhälliga skrivning att defrivilliga övervakarna utför ett synnerligen an.svarsfullt och krävande arbeteoch att den nuvarande ersättningsordningen torde ha verkat återhållande pårekryteringen. Utskottet föreslår att motionen överlämnas tillkriminalvårdsberedningen för beaktande. Jag finner det vara mycket positivt attvi inom utskottet kunde enas om detta. Jag hoppas att kriminalvårdsberedningenkommer att beakta den här synpunkten och att vi därmed skall kunna förbättrachanserna att rekrytera goda övervakare. I reservationen 7 tas upp frågan omfångvårdspersonalens arbetssituation. Jag vill börja med att erinra om det somutskottet säger på s. 5 om att man är medveten om "de stora svårigheteranstaltspersonalen på många håll möter i sitt ansvarsfulla och ofta mycketotacksamma arbete" samt att svårigheterna "har accentuerats genomden förändring i anstaltsklientelet som bl. a. den vidgade användningen avkriminalvård i frihet har medfört". Man konstaterar också att ökade kravgivetvis stäUs på anstaltspersonalen eftersom de intagna numera i ökadutsträckning är gravt kriminellt belastade, fysiskt och psykiskt nedgångna ochi särskilt behov av omvårdnad och tillsyn. den 7 aprU 1972 Det är givet att det stora antalet drogmissbrukare spelaren icke obetydlig roll när det gäller att orsaka anstaltspersonalen problem idess arbete. Sedan säger utskottsmajoriteten att man ser medtillfredsställelse "att tillsynsutredningen, som har att utreda behovet avtUlsynspersonal vid fångvårdsanstalterna, genom tiUäggsdirektiv fått i uppdragatt undersöka hur kravet på ökad säkerhet och trygghet i tjänsteutövningen kankomma att påverka personalbehovet på tUlsynssidan". Man tUlägger försäkerhets skull att kriminalvårdsberedningen också torde komma att bedömaproblem om fångvårdspersonalens arbetssituation. Jag får säga för egen del, och jag tror attsamtliga reservanter delar denna uppfattning, att det mest naturliga och denenklaste och smidigaste vägen borde vara att herr justitieministern själv såsomhögste arbetsgivare för denna personal verkligen tog ett initiativ för attefterhöra dess arbetssituation och för att försöka att på alla sätt hjälpa den.Den har det nämligen inte så lätt. Jag har personligen blivit övertygad om attpersonalens arbete kan vara övermänsk-Ugt. Jag har blivitövertygad om det genom besök på några anstalter, bl. a. Kumla som jag nyssnämnt. Talar man om vikten av en god personalvård, om vikten aven god arbetsmUjö och ett gott arbetarskydd, som man från herr statsrådetsparti ofta gör, måste jag säga att det borde i aUra högsta grad gäUa det områdesom han själv har ansvaret för. Varför skall man tala om det privatanäringslivet när det gäller missförhåUandena på arbetsplatserna? Varför skallman inte börja att se tUl att arbetsförhållandena blir hyfsade på de områdendär man själv har möjlighet att påverka dem? Jag tycker för min del att det ären helt onödig omväg att gå över tUlsynsutredningen ellerkriminalvårdsberedningen för att undersöka hur arbetssituationen är. Jag tyckeratt det är ett klart åliggande för herr statsrådet att själv efterhöra och tainitiativ till överläggningar med personalen för att verkUgen försöka få enbättre arbetsmUjö. Det är inte bara så att man har skyldighet att se till attpersonalen har det hyfsat utan det är självklart också pä det viset att om deanställda arbetar under positiva förhållanden, inverkar detta positivt på deintagnas situation. Det kommer alltså att främja det som vi alla eftersträvar,nämligen en god kriminalvård. Får jag i detta sammanhang också säga några ord om detsärskilda yttrande som är fogat tUl betänkandet och som behandlar anslaget tillden frivilliga kontaktverksamheten. Detta anslag avser att främja de intagnasåteranpassning i samhället. De pengarna har det vitsordas från många håll också haft en positiv effekt. Men ur det anslaget, som om jag inte minns feluppgår tUl , har fått 38 000kronor. Det är just den biten av detta anslag som vi har tagit upp tilldiskussion i detta särskilda yttrande.