prot · FV09103 · 1972-12-31 00:00:00 — Man skall lägga märke till, herr talman - och därmed skalljag sluta -att försvarsutskott har sagt ifrån att det ämnarlåta sig informeras om ifrågavarande studiers utveckling, så att det intelängre bara - som till en början var faUet beträffande Viggenstudierna ärregeringen som fär sådana informationer. Därmed har alla parter möjlighet tillinformation. Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan FruTHEORIN (s): ser man vådan av att kvinnorna lägger sigi sådant som de enligt en del inte borde befatta sig med. Försvaret tillhör avhävd männen. För kvinnorna, även om de är riksdagsledamöter, hemligstämplassåledes viktiga beslut. Låt vara att det rört sig om avgöranden i försvarsutskottet- riksdagsledamöterna i övrigt kan inte ta del ay besluten. Det är att beklaga,tycker jag, att detta hemligstämplade beslut om att man inte skulle studera ettnytt tungt attackflygplan inte kom till vår kännedom, ty det hade naturligtvishelt kunnat förändra situationen. Till i vill jag emellertid säga någraord. Han sade att det är ingen större hemlighet att är en utomordentligvapenbärare men att vi utrustar den med dåliga system. Det är skönt att höraatt försvarsministern klargör att man varit tveksam redan tiU och attViggen är en gökunge i det svenska försvarets bo, som någon har betecknat det.Jag kan ansluta mig till det yttrandet, eftersom har relativt starktbegränsat våra reella handlingsmöjligheter när det gäller andra delar avförsvaret. Den sväljer stora kostnader. har beslutat sig för att skallingå i försvaret. Men inte bara överbefälhavaren utan tydligen också personerpå annat häll var tveksamma inför frågan om var absolut nödvändig. Detfinns anledning att säga det, eftersom anförde att vi bör vara utei god tid och utrusta oss med nya vapensystem. Det är inte möjligt, sade herrBjörck, att konstatera vilka vapensystem vi behöver pä , och likafullt skall vi planera för att kunna skaffa oss dessa nyavapensystem. Även jag har tidigare varnat för den enorma utvecklingenpä vapensystemens område. Jag har talat om det som detframtida kriget, vilket kan komma att fä återverkningar också för svenskförsvarsutformning. Ang. projektering av ett nytt svenskt stridsflygplan Men alldeles självklart är att vi redan nu har så klaradiplomatiska och pohtiska kanaler mellan länderna att förvarningar omkonflikter når oss mycket snabbt. Därför är överraskningskrig i framtidenganska otroliga. De dyra förvarningssystemen - av typen och utvecklingardärav, med enorma kostnader som följd - borde vi därför kunna undvika. Vi harpolitiska och diplomatiska kanaler som kan varna oss. Jag menar självfallet inte att planen som vi utrustar ossmed inte skall vara farliga ens för fienden - jag vet inte var harfått det ifrån men vi skall sätta kostnaderna i relation till våra ekonomiskaförutsättningar och till vad vi kan bedöma' om utvecklingen för framtiden. Vihar, som sagt, redan nu mycket goda varningssignaler via de diplomatiska ochpolitiska kanalerna. Jag är glad för förtydligandet från försvarsministern, menfortfarande kvarstår en liten fråga: Varför har vi fått definitionen medeltungaattackplan om systemet , när vi hade tunga attackflygplan ? Detinnebär inte, sade försvarsministern, att man vill lägga någon dimridå över dethela, och det är jag glad över. är ett tungt attackflygplan och kommeratt vara så även i fortsättningen, såvitt jag kan bedöma. Hert i (m): senaste anförande tvingar migtyvärr att göra ett mycket kort inlägg. Det är otvivelaktigt pä det sättet attViggen häller på att bli en gökunge i försvarets bo. Låt oss dä bara ha klartför oss att så var det inte från början. Att häller på att bli dennagökunge beror bl. a. på att försvarsanslagen kraftigt har minskats under senareär, att en tidigare enighet mellan de fyra demokratiska partierna om försvaretsnivå icke längre är för handen. Lät mig sedan också, herr talman,säga att när säger att överraskningskrig är otroliga, att vi hardiplomatiska och politiska kanaler som gör att vi kan bli förvarnade ,ja, då är så långt upp i det blå som inget modernt stridsflygplankommer att kunna föra henne! FruTHEORIN (s): Nej, jag befinner mig inte uppe i det blå.Men det kunde vara intressant om skaffade sig litet kunskap om dediplomatiska och politiska kanalerna. Det har funnits flera konfliktsituationeri där vi har varit förvarnade om vad som skulle hända. Och närjag säger menar jag i vart fall rätt mycket mer än de timmar som ettplan från skulle behöva för att gä upp och möta ett eventuellt anfallefter information frän ett dyrt förvarningssystem. Beträffande frågan om gökungen och försvarsanslagensminskning vill jag hänvisa till den vapentekniska utvecklingen, somförsvarsministern sä klart visade tidigare då kommer att få ettenda flygplan! Det är kostnaderna för de avancerade vapensystemen som gör attvi får kraftigt begränsa utvecklingen av dem och inte beroende pä att man harolika uppfattning om storleken av det totala försvarsanslaget. HertBJÖRCK i (m): Nr 103 Lät mig kvittera senaste vänlighet med att Tnrsdapen den hon lämpligtvis borde skaffa sig litet kunskap om försvar innan hon o/; deltar isådana här debatter. Överläggningen var härmed slutad. § 25 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts propositionnr 119 till skatteutskottet. § 26 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1724 tillsocialutskottet. § 27 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 187 och 188. §28 Interpellationnr 189 ang. förbättring av arbetsmarknadsstatistiken Ordetlämnades på begäran till HerrLINDBERG (s), som yttrade; Vi har fler människor sysselsatta påden svenska arbetsmarknaden än . Trots detta ger statistikenbesked om att de arbetssökande är fler än på mycket . De höga talen förantalet arbetslösa mäste ses i perspektiv av våra höga ambitioner när detgäller att bereda nya grupper möjligheter att komma ut i förvärvslivet. Samhälletsmedverkan och insatser därvidlag har uppenbarligen givit effekt. Bakom dagens arbetslöshetssiffror döljer sig sannolikt ettannorlunda utbud av arbetskraft än bakom motsvarande statistik för några årsedan. Mycket tyder pä att dagens utbud är mera differentierat och försett medstarkare förbehåll från de arbetssökandes sida. Medan man tidigare kort ochgott efterfrågade ett arbete, begär man arbete av visst slag. För någraveckor sedan kunde man exempelvis i läsa, attÄlvsbyverken hade stora svårigheter att fä fulltalig arbetsstyrka och attfullfölja leveransen av inneliggande order, detta som arbetslösheteni länet låg pä jämförelsevis hög nivå. Vid september månads AMS-räkning hademan i 2 972 arbetslösa. Trots detta möter svårigheter att fåarbetskraft till de 300 nya anställningar, som ett par stora arbetsplatser ilänet erbjuder. Även detta senare exempel tyder pä, att det är andra typer avarbeten som efterfrågas än som står till buds. Kontakter med arbetsförmedlareruntom i landet ger också vid handen att en del av de arbetssökande vidförmedlingarna efterfrågar kvällsarbete, deltidsarbete eller arbete av enkaraktär som inte står att fä i en begränsad region. Ändra åter är utslagna isitt tidigare yrke pä grund av ålder och andra skäl, vUket från mera allmännautgångspunkter gör dem svåra att placera på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsstatistiken har byggts utoch förfinats. Emellertid ger den ingen vägledning i fråga om arten av arbetensom efterfrågas hos förmedlingarna. Av mittmånadsräkningen för september i Jämtlandslän kan inhämtas att 394 av 1 083 arbetslösa var kvinnor. Vilken sorts arbetenexempelvis kvinnorna som alltså utgör mer än en tredjedel av samtliga anmälda- söker, upplyser statistiken inte om. Förmedlingar har inte sällan en allmänföreställning om efterfrågans inriktning. Däremot finns ingen samlad, helalandet omfattande statistisk belysning av vad slags arbeten som efterfrågas.Enligt min mening blir samhällets åtgärder för att skapa sysselsättning underdessa förhållanden mera ett arbete i tro om att man skall träffa rätt äninsatser grundade pä faktiskt vetskap om hur behovet, från de sökandesutgångspunkt, ser ut. För att vidareutveckla och effektiviseraarbetsmarknadspolitiken behövs därför, enligt min mening, enarbetsmarknadsstatistik som utförligare än redovisar de arbetssökandesönskemål, förbehåll etc. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag omkammarens medgivande att till herr inrikesministern får framställa följandefrågor: Anser herr statsrådet den nuvarandearbetsmarknadsstatistiken vara till fyllest när det gäller att ge en för utformningen av arbetsmarknads politiken tillräckligt klar bild av de arbetssökandes önskemål och krav? Är herr statsrådet beredd att medverka till att denuvarande bristerna i fråga om arbetslöshetsstatistiken möjligt minskas, eventuellt genom vidgad materialinsamling och redovisning? § 29 Interpellation nr 190 om en redovisning avarbetsmarknadsläget Ordet lämnades på begäran till HerrBRUNDIN (m), som yttrade; Redovisningen av antalet arbetslösa varierarmed hänsyn bl. a. till hur uppgifterna inhämtats. Arbetsmarknadsstyrelsensstatistik upptar antalet arbetslöshetsanmälda och absorberad arbetslöshet, sominnefattar antalet sysselsatta i beredskapsarbeten, arkivarbeten ochomskolning. Därutöver finns arbetskraftsundersökningarsom möjliggör vissa uppskattningar av den dolda arbetslösheten. Enligt min mening saknas dock en tiUfredsstäUande redovisningav den totala arbetslöshetens struktur. Av största intresse skulle vara attveta hur arbetslösheten fördelar sig med hänsyn till ålder, kön, utbildning ochyrke utöver den geografiska redovisning som redan sker. Debatten om denekonomiska politikens inriktning liksom de praktiska åtgärderna för attförbättra sysselsättningsläget kräver en sådan strukturell redovisning. Med stöd av vad som anförts hemställes om kammarenstillstånd att till herr inrikesministern få ställa följande fråga: Vill herr statsrådet, om möjligt till den allmänpolitiskadebatten , ge en utförlig redovisning avarbetsmarknadsläget i enlighet med av mig framförda önskemål? Denna anhållan bordlades. § 30 Interpellation nr 191 om åtgärder mot skattefusk ochskatteflykt Nr 103 Ordet lämnades på begäran till Fra andre vice talmannen (), som yttrade: Statens och kommunernas mångskiftandeverksamhet kostar varje är stora pengar. Dessa utgifter skaffas tillövervägande del fram genom skatter och avgifter. Under ett enda budgetår drarstaten och kommunerna i skatter och avgifter in ca 70 miljarder, varav ca 44miljarder "över skattsedlarna". De flesta betraktar vårt skattesystem i huvudsak som ettsätt att skaffa stat och kommun de ekonomiska resurser som behövs. Menskatterna spelar även en viktig roll i konjunktur- och fördelningspolitiken.Ett fungerande och av flertalet accepterat skattesystem och skatteväsen är enav de viktigaste förutsättningarna för ett modernt, fungerande samhällssystem.Som en avgörande grundförutsättning för detta ligger det storaskattebetalarkollektivet, bestående av de enskilda medborgarnas ansvarskänslaoch lojalitet. Det sammanhållande kittet i detta kollektiv där detförvisso finns olika uppfattningar om såväl skattetryck som skatteanvändning är uppfattningen om att skatt skall uttas efter bärkraft. En annan grundprincipär rättvisekravet. Eftersom rättviseprincipen är en grandförutsättning för allskattemoral och ansvarskänsla inför beskattningssystemet ställs också omutligakrav på att rättviseprincipen kan upprätthällas i praktiken. Inom kollektivet finns det alltid de som försöker dra sigundan de skattemässiga förpliktelserna. Avvikelser genom skatteflykt ellerskattefusk tilldrar sig alltid stor uppmärksamhet i massmedia. Olika spekulationerbrukar göras med jämna mellanrum rörande storleken på de belopp, som undandrasbeskattning. I en offentlig utredning om skattebrott (SOU 1969:42) beräknades,att den inkomst, som undanhållits frän taxering av fysiska personer,skulle ligga i storleksordningen 34 miljarder. Detta belopp motsvarar ettbortfall i beskattningen på ca 1,5 miljarder. Andra uppgifter och beräkningar visar dock på avsevärtstörre skattebortfall . Givetvis påverkas ansvars- ochlojalitetskänslan av uppgifter om att vissa medlemmar i skattekollektivet kangöra stora personliga vinster genom att smart utnyttja luckor i lagen ellergenom otillräcklig taxeringsorganisation. Enligt min uppfattning är tendensenklart oroande. Skattemoralen har försämrats, vilket kan få otrevligakonsekvenser för framtiden: Dels gäller det betydande belopp, som det allmännagår miste om, dels gäller det risken för att fler och fler ger sig in påområdet skattefusk/skatteflykt, och vi får pä detta sätt en oönskadförskjutning av en rättsuppfattning. Om skattebestämmelserna är så ofullkomligt utformade attde möjliggör omfattande legal skatteflykt drabbar detta givetvis i första handstatsmakterna. Men det drabbar givetvis också samtliga lojala skattebetalare,eftersom skattebördan ökar. Det är därför särskilt viktigt att skattesystemetkontinuerligt genomlyses för att täppa till eventuella kryphål, som systematiskt utnyttjas av smarta "skatteexperter". sådantexempel är handeln med s. k. vinst- och förlustbolag, där stora summorundandragits beskattning genom att man systematiskt utnyttjat svårhanterligaregelluckor. Vid varje större översyn av skattesystemet bör möjligheterna attförhindra både skattefusk och skatteflykt spela en central roll. Genom att successivt förstärka skatte- ochtaxeringsmyndigheternas organisation och dessas personliga resurser kaneffektiviteten i taxeringen öka. Det är tveksamt om taxeringsorganisationen den under tidspress utför stora mängder arbete - nu förmår göra derätta insatserna. Ett ofta meningslöst detaljgranskande av obetydligafelaktigheter och en än mer meningslös omfattande skriftväxling om bagateller ide många smä inkomsttagarnas deklarationer försvårar möjligheterna att spåraupp, granska och lagfora de beloppsmässigt stora skattesmitarna. En omprioriteringkan måhända göras såväl kvantitativt som kvalitativt. Skickliga skatteexperterborde också kunna lockas att gä till taxeringsorganisationen i stället fördärifrån. Även stora utgifter härför torde bli räntabla. Det har ju sagts attskattemyndigheterna kan göra 100 procents "förtjänst" pä varje kronasom används för en förbättrad skattekontroll. Från experthåll - bl. a.statskontoret - har man framfört den tanken, att man skulle förstärka den folkvaldataxeringsorganisationen genom att pä ett tidigare stadium i taxeringsarbetetlåta experter pä tjänstemannanivå granska deklarationerna. Dennaexpertgranskning skulle otvivelaktigt vara till stor hjälp förtaxeringsnämnderna och ge dessa en möjlighet att få koncentration päde fall där lekmannasynpunkterna är viktiga dvs. alla bedömnings- ochskälighetsfaUen. I propositionen 1971 rörande nyaskattebrottsbestämmelser säger finansministern, att han kan tänka sig attöverväga att grundligt reformera det nuvarande taxeringsförfarandet. Ätt enviss förstärkning skett beträffande de lokala skattemyndigheternaspersonalresurser är givetvis inte tillräckligt. Myndigheterna bör öka sin informations- ochrådgivningsservice till allmänheten. Dels gäller det att förbättrainformationen om samhällets resursbehov och alltså hur pengarna används, delsbehövs ökad information om skattesystemets konstruktion,deklarationsförfarandet, taxeringsarbetet och skatteinbetalning. Ju högreskattetryck och ju mera omfattande skatte- och avgiftssystem, ju merinformation behövs. Taxeringsintendenternas funktion som medhjälpare även åtden skattskyldiga behöver också understrykas. Den skärpning av samhällets attityd mot skattefusk ochskatteflykt som skett genom bl. a. den antagna lagen om skattebrottär motiverad. Skattefusk och skatteflykt kan inte heller ursäktas medhänvisning till det härda skattetryck vi nu har. Det blir alltid andraskattebetalare som kommer i kläm. Detta är ett av flera argument för attkrafttag mäste sättas in mot skattefusk och skatteflykt. Den tillsatta skatteutredningen har inte erhållitdirektiv att särskilt behandla de frågor jag berört i denna interpellation.Visserligen finns inget direkt förbud utskrivet i direktiven, men nog skulledet ge en helt annan tyngd åt utredningsarbetet i denna del om den hade detansvariga statsrådets uttryckliga uppmaning att ägna sig ät dessa problem. Mot bakgrund av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr finansministern få rikta följande frågor: Är statsrådetberedd att ge den tillsatta skatteutredningen tilläggsdirektiv rörandeskattefusk och skatteflykt? Vilka åtgärderplanerar statsrådet i vad gäller taxeringsorganisationens resurser ocharbetssätt? Är t. ex. statsrådet beredd att införa en ökadtjänstemannagranskning av deklarationerna? Vilken är fördagen statsrådets uppfattning om storleksordningen av de skattemedel som detallmänna går förlustigt genom olika former av undanhållande av skatt? Vilkenuppfattning har statsrådet i övrigt beträffande tendensen i vad gällerskattebrottens utveckling i värt land? § 31 Interpellation nr 192 ang. anslagen till kommunala gator och vägar Ordet lämnades på begäran till HerrGUSTAFSON i (fp), som ytfiade: 1 skrivelse till chefen förkommunikationsdepartementet sedan påtalar Svenska kommunförbundetåterigen att omfattningen av statliga bidrag till kommunernas väghållning inteöverensstämmer med de intentioner varpå bidragsbestämmelserna grundas. Enligtnuvarande bidragsbestämmelser (SFS 1972/186) skall statsbidrag utgå med 95procent av kostnaden för statsbidragsberättigade trafikleder i män av tillgängpå anslagna medel. På grund av otillräcklig medelstilldelning haranslagsprocenten sjunkit långt . Enligt en undersökning, somföretagits av , omfattande 14 större kommuner, uppgickstatsbidragen till byggande och drift av statsbidragsberättigade gator ochvägar . Läget har under innevarandebudgetår förvärrats. Orsaken är att driftanslaget i statsbydgeten ändrats frånförslagsanslag till reservationsanslag. Därigenom är det inte längre möjligtför att överskrida anslagsbeloppet. har beräknat att den faktiska bidragsminskningentill kommunerna till följd av anslagsbeteckningen uppgår till 16 miljonerkronor. har i sin skrivelse av med rättapåtalat att detta utfall av anslagsändringen strider mot vad departementschefenuttalade vid behandling av bl. a. väganslagen i år.Omläggningen till reservationsanslag skulle enligt departementschefen inte ledatill någon märkbar förändring för kommunerna. För kommunernas ekonomi har det nu konstaterade resultatetav ändringen blivit sä mycket allvarligare som ochregeringen träffat en principöverenskommelse om oförändrad kommunalutdebitering . 1 den överenskommelsen måste ansesingå att staten förpliktar sig att inte förorsaka kommunerna sådana oförutsedda kostnader som äventyrar derasmöjligheter att hälla överenskommelsen. Det faktiska utfallet av omläggningenav anslaget för byggande och drift av kommunala gator och vägar mäste ansesvara ett starkt hot mot kommunernas möjligheter därvidlag. Med hänvisning härtill anhåller jag om kammarens tillståndatt till herr kommunikationsministern få ställa följande fråga: Avser statsrådet att genom ökade medel på tUläggsstathälla kommunerna skadeslösa för den bidragsminskning till kommunala gator ochvägar som ändringen av anslagsbeteckningen från förslagsanslag tillreservationsanslag inneburit? Denna anhållan bordlades. § 32 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 270 i FaUcöping (c) tUl herrkommunikationsministern om åtgärder för att göra järnvägsvagnar och bussar merhandikappvänhga; Är statsrådet beredd medverka till att, vid byggandet avnya järnvägsvagnar och bussar, trappavsatserna konstrueras så att handikappadeoch gamla fär lättare att stiga av och pä och att i övrigt dessa transportmedelblir mera handikappinriktade? Nr 271 i (c) tUl herrindustriministern angående planerade höjningar av eltaxorna: Har statsrådet observerat att vissa delar av landet kommeratt drabbas av de mycket kraftiga höjningar av eltaxorna som bl. a. genomför från och har statsrådet i så fallför avsikt att medverka till en senareläggning eller modifiering avavgiftshöjningen eftersom andra privata kraftbolag avser att vänta medhöjningen till är 1975? Nr 272 () till hert civilministern angåendelänsberedningens arbete: När avserstatsrådet att ge länsberedningen sådana tilläggsdirektiv att utredningsarbetet fär den inriktning pä vidgad länsdemokrati, Nr 273Herr () till herr utbildningsministern angående information i skolan ompolitiska ungdomsförbunds verksamhet: Anser statsrådet att det står i överensstämmelse medläroplanen att skolstyrelse eller rektor skall kunna vägra politiskt ungdomsförbundatt lämna information i skolan om sin verksamhet och målsättning underförevändning att andra politiska ungdomsförbund inte hemställt om att få lämnamotsvarande information? Nr 274Herr (vpk) tUl herr handelsministern angående expor- Nr 103 ten av arsenik: den beredd att medverka till att den svenska exporten av jt arsenik avsedd att bl. a. användas för USÄ;s kemiska krigföring i------------- ----- Nr 275 Hert i (m) till hertjustitieministern angående det kristna normsystemets brottsförebyggandebetydelse: VUken brottsförebyggande betydelse vill herr statsrådettillskriva det kristna normsystemet? Nr 276 () till herr justitieministernangående ett socialt normsystemsom kan ersätta de kristna värderingarna: Anser herr statsrådet att det är möjligt att ibrottsförebyggande syfte utforma ett sådant socialt normsystem att detta kanersätta de kristna värderingar som så länge garanterat det västerländska samhälletsfortbestånd? § 33 Kammaren åtskUdes .