prot · FV0989 · 1972-12-31 00:00:00 — c. lämnade motionerna 1972:200, 1972:1281, 1972:1290 och 1972:1244, sistnämnda motion såvitt avsåg punkten 2 i motionens hemställan, utan åtgärd, d. lämnade motionerna 1972:544, 1972:547 och 1972:549utan åtgärd, 9. a. lämnade motionen 1972:1244 utan åtgärd, såvittmotionen avsåg yrkande om uttalande rörande uppfyllandet av den inkomst- och standardmålsättning som ingick jordbrukspolitiska beslut, b. ansåg motionerna 1972:558, 1972:1250, 1972:1244 och 1972:1652, de båda sistnämnda såvitt nu var i fråga, besvarade med vad utskottet anfört rörande ökning av den inhemska sockerbetsarealen, c. ansåg motionen 1972:1244, såvitt motionen avsågmöjligheterna att utnyttja avbytarsystem vid mindre jordbruksföretag, besvarad med vad utskottet anfört, 10. a. lämnade motionen 1972:1277 utan åtgärd, b. medgav att för /73 statlig kreditgarantilämnades för lån till yttre rationalisering, lån till inre rationalisering,jordförvärvslån, driftslån, maskinlån, lån till uppförande av lagerhus förjordbruksändamål m. m., lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m., låntill rennäringensrationalisering m. m. samt lån tUl inköp av avelshästar och ridhästar medsammanlagt , varav till uppförande av lagerhus förjordbruksändamål m. m. , till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. , till rennäringens rationalisering m.m. samt till inköp av avelshästar och ridhästar 500 000kronor, c. tUl Täckande av föriuster på grund av statligkreditgaranti för /73 under nionde huvudtiteln anvisade ettförslagsanslag av , 11. a. lämnade motionen 1972:150 utan åtgärd, b. lämnademotionen 1972:264 utan åtgärd, c. ansåg motionen 1972:740 besvarad med vad utskottet ibetänkan det anfört, d. lämnade motionerna 1972:149 och 1972:1285, sistnämndamotion såvitt avsåg stöd till rationalisering av jordbruk i norra , utan åtgärd, e. medgav att under /73 statsbidragbeviljades till särskild rationalisering intill ett belopp av , f. till Bidrag tUl särskilda rationaliseringsåtgärder iNorrland, m. m. för /73 under nionde huvudtiteln anvisade ett förslags anslag av , 12. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag samt med avslagpå motioner na 1972:543 och 1972:1297, förstnämnda motion såvitt nu var i fråga, tiU Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. för budget /73 under nionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . Reglering ay priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1. angående regleringen av priser m.m. på vissa jordbruksprodukterav herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), i (c)och i (fp), som ansett att utskottet under 1 a bort hemställa, att med bifaU tillmotionerna 1972:1649 och 1972:1650, såvitt nu var i fråga, till Prisreglerandeåtgärder för konsumtionsmjöUc m. m. för /73 under niondehuvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av . 2. angående utredning av vissa frågor rörandejordbrukspolitiken, m. m. av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), (), i (c). Krönmark (m) och i (fp), som ansett att utskottet under 8 b och d samt 9 a bort hemställa, 8 b. i anledning av motionerna 1972:1239, 1972:1648,1972:1649 och 1972:1652 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, d. i anledning av motionerna 1972:544, 1972:547 och1972:549 som sin mening gav Kungl. Maj :t till känna vad reservanterna anfört, 9 a. i anledning av motionen 1972:1244, såvitt densammaberörde uppfyllandet av den inkomst-och standardmålsättning som ingick i 1967 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. årsjordbrukspolitiska beslut, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört, 3. angående stöd tillrationalisering av jordbruk i norra av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), (), i (c). Krönmark (m) och i (fp), som ansett att utskottet under 11 d bort hemställa, att i anledning av motionerna 1972:149 och1972:1285, sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl.Maj:t till känna vad reservanterna anfört rörande stöd till rationalisering avjordbruk i norra , 4. angående bidrag tiU miljövårdande åtgärder inomindustrin m. m. a. av herrar () och Krönmark (m), som ansett attutskottet under 12 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1972:1297 samt med bifall tUl motionen 1972:543, såvitt nu var ifråga, till Bidrag tiU miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. för budgetåret1972/73 under nionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av 45 000 000kronor, b. av (vpk), somansett att utskottet under 12 bort hemställa, a. i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen1972:543 samt med bifall till motionen 1972:1297, båda motionerna såvitt nu vari i fråga, tUl Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. för /73 under nionde huvudtiteln anvisade ett reservations anslag av , b. med bifall till motionen 1972:1297, såvitt i övrigtvar i fråga, som sin mening gav till känna vad reservanten anfört rörande användandet av subventioner i den framtida miljöpolitiken. Till betänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. angåenderegleringen av priser m. m. på vissa jordbruksprodukter a. avherrar () och Krönmark (m), b. avherr Taknian (vpk), angåendeutredning av vissa frågor rörande jordbrukspolitiken m. m. av (vpk)samt angående stödtill pälsdjursuppfödning av herrar () och Krönmark (m). HerrHANSSON i Skegrie (c): Den föreliggande propositionen ochutskottsbetänkandet upptar ju i huvudsak den överenskommelse som träffadesförra året och som skall fullföljas. Men utöver detta innehåller dennaproposition en del saker .som jag gärna vill hälsa med tillfredsställelse. Jagsyftar då på stödet till mjölkproduktionen vid begränsat utvecklingsbara jordbruk.Jag syftar på statsbidrag till miljövårdande åtgärder inom jordbruket som viunder begärt men som inte gått med : på . Jag tyckeräven ätt ökningen av sockerbetsodlingen på och är en sak som jaggärna ser med tillfredsställelse. Jag tycker att det är en förnuftig ochrealistisk linje som jordbruksministern har slagit in på, när han fortsättermed sina tidigare initiativ och låter utreda sådana detaljer inomjordbrukspolitiken som tid efter annan har visat sig behövliga. Flera sådanautredningar har ju redan passerat rUcsdagen och omgestaltats i praktiken. Vihar också från sida i motioner till årets riksdag, liksom tidigare,pekat på vissa andra detaljer som vi tycker bör göras till föremål förutredningar. Jag hänvisar därvidlag till reservationen 2. I propositionen har emellertid herr statsrådet aviserat enkommande utredning, men han har inte angivit vad den utredningen skall sysslamed. Från vår sida vill vi att denna skall begränsas till sådana detaljspörsmålsom jag har antytt, men den bör enligt vår mening inte beröragrundprinciperna för den nuvarande jordbrukspolitiken. Med de grundprincipernamenar jag då inkomstmålsättningen, rationaliseringsmålsättningen ochprissättningssystemet. I de frågorna nådde vi ju enighet 1967. Vi menar attjordbruket inte bör oroas med den ovisshet som följer, om sådana frågor skalltas upp igen till prövning efter bara fem årsgUtighet. Tyvärr har det inte varit möjligt att i utskottet bliöverens om ett sådant uttalande. Jag vet nu inte, om det är vpk-motionen omlågprislinje eller det är uttalanden från LO-håll och SSU-håll om just dennasak som gör att man inte vågar stå för tidigare ståndpunkter. Jag låter detvara osagt. Men ifrån de håll jag har nämnt och för all del från andrahåU också har man i sammanhang med detta krav även påtalat att vi borde kunnasänka vår självförsörjningsgrad nedåt mot eller -t. o. m.större sänkningar har varit på tal. Det skulle vara liktydigt med en bristfällig beredskap.Det skulle innebära en ökad förstörelse av landskapsbilden och även risk fördåliga och giftbemängda importvaror. Vi säger från oppositionspartierna bestämt nej till de härkraven. Vår självförsörjningsgrad är allaredan nu så pass låg att den inte tålnågon ytteriigare sänkning. Den lär nu ligga vid , men vid enavspärrning skulle den sannolikt vara avsevärt lägre på grund av bristandelagerreserver. Vi bör därför enligt vår mening i stort sett producera värt egetbehov av sådana livsmedel som kan produceras i vårt land. motiverar man såväl en sänkning av vårförsörjningsberedskap på livsmedelsområdet som i andra sammanhang, t. ex.beträffande vår försvarsberedskap, med att vi har ett lugnare utrikespolitisktläge numera. Jag tror att man skall vara blind på bägge ögonen och därtill dövom man inte skall upptäcka den situation som råder ute i världen. Vi bör i vårt land ha råd till att både försvara oss ochförsöka oss. Men det ser ibland ut, tycker jag, som om vi under nuvarande regimalltmer driver mot en situation, där vi kan liknas vid en person som har köpten så dyr bil all han inte har råd att försäkra den. Han kör så länge det går. Vi betraktarockså en generell lågprislinje som helt otänkbar. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. fråganutreddes av jordbruksutredning men avvisades av denna. Den behandladesvid förra årets riksdag, men förslaget avslogs av . Det har inte skettnågonting som ger anledning till ändring av den ståndpunkten. Enlågprislinje skulle sannolikt kosta minst 3 mUjarder. Det skulle kanskenödvändiggöra en ytterligare höjning av momsen med kanske 4 å . Men det finns också andra negativa faktorer sammanknippademed ett lågprissystem, bl. a. att de länder som är medlemmar av EEC eller blirdet - t. ex. skulle kunna sälja sina egna jordbmksöverskott med hjälpav EEC:s exportstöd. Sedan skulle dessa länder i kunna köpa sitt egetbehov av livsmedel till världsmarknadspris tack vare svenskaskattesubventioner. Ett lågprissystem skulle även bryta mot nuvaranderationaliseringsmålsättning. Det skulle kräva en omfattande kontrollapparatför att förhindra missbruk. Allt detta blir kostnader som kommer utöver de 3miljarderna. Det är därför ganska naturligt att man såväl frånLantarbetareförbundet och som från jordbruketsorganisationer har avstyrkt en sådan förändring av prissystemet. Jag kan nämnaatt även LO:s främste jordbmksexpert har bestämt avrått från ett sådant system. I jordbruksutskottets betänkande hänvisas till ettuttalande av dåvarande jordbruksministern, som säger attlågprislinjen skulle ha avsevärda fördelar därigenom att den skulle innebära enmindre belastning för de lägre inkomsttagarna. Ja, det beror ju helt ochhållet på hur man finansierar ett sådant system. Som jag nämnde skulle visannolikt inte ha någon annan väg att gå än över ökad moms för att ta in de 3miljarderna. Men det skulle då komma att betyda att de lägre inkomsttagarna komatl drabbas proportionellt hårdare än andra, alltså raka motsatsen till vad somstår i utskottets betänkande. har en debatt kommit i gång kringprisstegringarna, och då särskilt på livsmedel. Med undantag för deinkomstförbättringar som låginkomsttagarna inom livsmedelssektorn,jordbrukarna, förädlingsarbetarna och distributionspersonalen, har fått, så ärdet tre andra faktorer som bär en avsevärt större skuld till prishöjningarna.Del är för del första den ökade momsen, för det andra inflationspolitiken ochför det tredje de inkomstförbältringar för vissa grupper som varit tre gångerhögre än produktionstillväxten. Vad det gäller den sistnämnda anledningen tillprisstegringarna föreligger del ju ett avtal mellan två parter, som förmodligenbedömt överenskommelsen med tanke på eventuella verkningar. Den skall därför ioch för sig inte kritiseras, men vi måste bestämt reagera, när man efteråt, dåverkningarna slår igenom i priserna, söker förliga dessa fakta och endastriktar sig mot jordbruket. 1 regeringspartiets tidningspress, från LO-håll ochfrån SSU var man mycket snabb med att slå ned på producenterna av livsmedel, påjordbruksavtalet och på jordbrukspolitiken över huvud taget, trots att manborde veta alt jordbruket svarar för endast av de svenskalivsmedlens priser i konsument-ledet och av de totalalivsmedelskostnaderna och att endast en relativt liten del av detta går tilljordbrukarna som nettoinkomst. Det har gång på gång påvisats från talarstoloch även från annat håll hur relativt litet jordbrukarnas andel betyder i deslutliga kostnaderna för livsmedel. Men detta tycks vara helt omöjligt attfatta för vissa personer. Det är möjligt att man inte vill fatta det. kungjorde t. ex. priskontrollnämndenresultat av sin undersökning av livsmedelspriserna för mars månad och förförsta kvartalet . Rubrikerna i de tidigare nämnda tidningarna meddeladedå, att nu har matpriset stigit . Och såframhöll man jordbruksavtalet såsom varande skuld till detta. Men manredogjorde inte för sammansättningen av prisökningen. Endast 1,3 procenthärrörde från jordbrukets avräkningspriser. Mer än dubbelt så mycket avprisstegringen, eller , får sökas på annat håll. Men det taladesdet inte om. Av en beräkning som har gjorts inom jordbruksnämndenframgår att från /67 fram till den 1 juU 1971, alltså , ökade livsmedelspriserna i konsumentledet med cirka 2 600 miljoner kronorpå svenska jordbruksprodukter. Av den ökningen berodde 1 000 miljoner på ökadmoms, förädling och distribution tog 1 100 miljoner, till jordbruket gick endast400 miljoner och av det beloppet stannade 100 miljoner hos jordbrukarna somnettoinkomst. från /67 fram till den 1 mars 1972var denna prisstegring ungefär 3 000 mUjoner, varav jordbruket fick 400miljoner. Jordbrukarnas avräkningsprisindex steg t. o. m. 1971med , medan konsumentprisindex steg med 26,1 procent.Jordbrukets reella avräkningsprisindex, dvs. det som blir över och är denverkliga behållningen för jordbruket, sjönk medungefär , som livsmedelskostnadsindex .yfeg med 17,2procent. Detta är ett strålande bevis på vad inflationspolitikenkan åstadkomma. Det finns därför knappast anledning att hytta medknytnäven mot jordbruket så som en framstående representant för ett fackförbundansåg sig kunna göra en gång här i kammaren. Däremot är det ganska förklarligt,om man är kritisk främst mot momsens fördyrande inverkan på livsmedlen. De svenska jordbruksprodukterna är inte dyra, när delämnar producenten. Vi borde ha råd att betala dem med det pris det kostarattproducera, särskilt som de lägsta låginkomsttagarna finns på jordbrukelsområde. Men tyvärr är det så att livsmedlen är ett av våra mest priskänsligaområden. Därför kastar man blickarna särskilt skarpt mot det hållet. Det mandock främst borde rikta anmärkning emot är den automatiska belastning sommomsen utgör. Därför måste vi gå in för en differentiering av den skatten. Detkan inte vara svårare att göra det hos oss än vad det är i andra länder där manhar ett sådant system. står vi inför nya prisstegringar igen. Den del avjordbruksavtalet som skall effektiviseras innevarande år enligt propositionenrepresenterar som vi alla vet en summa på , varav 104miljoner skall läggas på mjölken genom ett med höjt producentpris. Dettaberäknas medföra höjning i konsumentledet. Därtill kommer såinflationsregelullösningen den , som beräknas kräva ytterligare Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. rn. Om ungefär samma fördelning göres med cirka 100 mUjonerkronor till mjölkpriset, kommer det inom en relativt kort tidrymd att stiga med10-12 öre per liter. Framför oss har vi sannolikt ytterligare prisjusteringarunder avtalstiden. Huruvida dessa skall innebära fortsatta prisökningarsammanhänger åtminstone delvis ganska mycket med den politik som regeringenkommer att föra. Kan man stoppa inflationen, blir det inga prisökningar, ochdet vore bäst så. Finansieringen av årets prisreglerande åtgärder skallfölja tidigare beprövade metoder, som innebär att vi dels tar ut högre priser ikonsumentledet, dels tillför pengar från annat håll - frän statskassan ihuvudsak - för att dämpa eller förhindra ytterligare prishöjningar. Så har vigjort . För /70 tillförde vi ungefär 87 miljoner kronorutanför ramen för att dämpa prishöjningen på mjölk. /71 varmotsvarande summa ca . subventionerade vikonsumenterna av mjölk med ca . 1 nu föreliggande propositionföreslås ca utanför ramen för detta syfte. Det är vad man kan kalla ett mellanprissystem som härtillämpas. Samma system använder sig jordbruksministern av när det gäller attsubventionera konsumenterna av fårkött, där subventionen är 8 miljoner kronor.Och på samma sätt tillföres sockerpriset . Men om det skaUvara helt riktigt, skall man utöver dessa nya pengar egentligen också räkna inde flera hundratal miljoner som har kommit från prisregleringskassorna.De har nämligen fyllt samma funktion att verka som en dämpning avkonsumentpriserna, vilka annars hade blivit högre. Jag tycker emellertid att det är en helt riktig politiksom jordbruksministern för; vi har varit eniga om den. En subvention åtmjölkkonsumenterna kan också försvaras av den anledningen att har mjölkkonsumtionen i kalorier räknat endast ökat ,under det att konsumtionen av öl och läsk har ökat . 1 värderäknat har mjölken ökat men öl och läsk . Del äralltså även ur folkhälsosynpunkl riktigt att uppmuntra konsumtion av mjölk. 1 reservationen 1 har från och centerpartiettagits upp ett förslag som tidigare framförts i syfte att genom tillskott avstatsmedel dämpa de nu aktuella prishöjningarna på mjölk. Tyvärr har dettaförslag mottagits mycket onådigt från regeringspartiets sida och föranlett demest anmärkningsvärda uttalanden därifrån. Inte minst tycks vissa statsråd ochäven f. d. sådana helt ha tappat kontrollen över nerverna. Att användastatsmedel i prisdämpande syfte är ju ingen nyhet; vi har gjort del . liksom har vi fräncenterns sida i motioner begärt åtgärder i syfte alt med användande av s. k.produkt-neutrala åtgärder dämpa prisstegringarna. Därvid pekade vi också påanvändandet av statsmedel. Men detta krav väckte ingen som helst uppmärksamhet,då det framfördes motionsvägen. När centerledaren i finansdebattenpåminde om dessa motioner och om möjligheterna atl tillföra statsmedel, möttedet däremot en myckel hård kritik från Han tog bestämt avstånd och sade att det skulle strida motjordbruksavtalet, det skulle vara fysiskt omöjligt att införa något sådant idet nuvarande systemet. Och för övrigt, sade han, finns det inga pengar tilldet. Trots detta kallade jordbruksministern senare,, till sig jordbrukets företrädare och föreslog dem att avstå från enprishöjning på mjölk i samband med inflationsregelns utlösning . Istället skulle jordbrukarna erhålla låne- och bidragsmöjligheter förupprustning av ladugårdar med motsvarande belopp. Jag förmodar attjordbruksministern skulle ta dessa pengar just av statsmedel, trots attfinansministern sagt att det inte fanns några sådana tillgängliga. Detförefaller i varje fall av tidningsreferaten som om det var meningen. Om man utgår ifrån att denna regelutlösning kommer attröra sig om ca och att hälften därav, dvs. 100 miljonerkronor, kommer att läggas på mjölken, skulle jordbruksministerns initiativbetyda en dämpning av mjölkpriset i konsumentledet med ungefär 6 öre.Emellertid avvisades detta förslag från jordbrukarnas sida av lätt förståeligaskäl. Bidraget skulle nämligen endast tillkomma dem som hade råd och möjlighetatt investera, medan samtliga mjölkproducenter skulle drabbas av dennaprissänkning på . I regeringspartiets tidningar lovordades dettajordbruksministerns initiativ i höga tonarter. I tidningarna såg man dagenefter, dvs. , stora rubriker som talade om att nu skulle regeringenta krafttag mot prisstegringarna på livsmedel. I texten framgick det klart attdet gällde att med statsmedel dämpa eller förhindra en väntad prisstegring.Denna prisdämpning i konsumentledet var alltså händelse och ett berömvärt initiativ av regeringen. Men tonen ändrades totalt, när centerledaren påeftermiddagen framlade en annan och mera realistisk lösning och föreslog endämpning med per liter mjölk, som han redovisade att pengarnaskulle kunna tas in genom ökad skatt på öl. var det inte fråga om någralovord längre. talade tidningarna om taskspeleri dubbelspel, sadejordbruksministern; plotteri med pengar, sade statsministern opålitlighet,svek mot jordbrukarna m. m. Hur skall denna skillnad i reaktion frän regeringspartietssida kunna förklaras? Principen var ju precis densamma i jordbruksministernsförslag och i centerledarens förslag. Det gällde i båda fallen att medstatsmedel dämpa den prisökning på mjölk som var att vänta. Jordbruksministernville som sagt dämpa den prisstegring som skulle komma genom inflationsregelnsutlösning, och den kunde teoretiskt beräknas till . Centernsförslag utgick ifrån att man skulle dämpa både denna ökning, som hade sambandmed inflationsregeln, och den som är aktuell. De somcentern och yrkar på avser alltså två prisjusleringar.Jordbruksministerns förslag avser bara en sådan. efteråt, när besinningen bör vara återställd, kan vikanske vara överens om att det var ganska onödigt att brusa upp på det sättetsom gjordes från regeringssidan, från herrar statsråd, från tidningarna ochfrån andra håll. Skillnaden mellan jordbruksministerns utspel och Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. förslagkan knappast förändra bilden från den ena dagen till den andra -från högstaklokskap till taskspeleri, lurendrejeri eller plotteri. Jag tycker det bordekännas genant att ha tagit till sådana invektiv som man gjorde vid dettillfället och fortsatte med . Jordbrukets företrädare har sagt att de inte har något atterinra mot lösningar av den här typen. Det skulle också förvåna mig mycket omman inte inför den stundande inflationsregelns utlösande kommer att diskuterajust sådana lösningar som vi har föreslagit i våra motioner, dvs.produktneulrala lösningar. Vi har egentligen i vårt land aldrig haft någon renodladhögprislinje, utan vi har närmast följt vad man kan kalla en mellanprislinje.När kommunisterna i sin motion säger att vi har en extremhögprislinje så är det alldeles felaktigt. Jag tror att vi även ifortsättningen liksom kommer att ha en mellanprislinje. Därför är detenligt min mening bäst att se realistiskt på dessa problem och undvika onödigtpartipolitiskt käbbel. Ingen har förmåga att alltid rätt kunna bedöma denaktuella situationen, och ingen har heller rätt att fördöma andras förslagsåsom förkastliga. vill jag erinra om vad som står i vårreservation 2 om den stora inkomsteftersläpning som jordbrukets folk ännu drasmed. Det är tycker jag att löfte om sammainkomst och levnadsstandard åt jordbrukets folk som andra jämförbara grupperinfrias. Med detta ber jag att fä yrka bifall tillreservationerna 1, 2 och 3 och i övrigt till utskottets hemställan. I detta anförande instämde herrar i Heden, i och (samtliga c). Jag skall fatta mig mycket kort. i Skegrie beskriver mitt möte med företrädareför jordbrukarna då jag med dem diskuterade huruvida man kunde användasig av subventioner för att minska kapitalkostnaderna vid nybyggnad ellertillbyggnad av ladugårdar. i Skegrie menade att det inte kunde skepå annat sätt än att man tillförde budgetmedel. Får jag erinra iSkegrie om alt jag i propositionen har föreslagit att man skall ta in 25miljoner kronor plus av införselavgifter, som alltså fannstill förfogande för att förbilliga mjölken. Min tanke var att man skulle kunnaanvända delar av dessa pengar för detta ändamål. Del var inte alls tal om attta några nya pengar över budgeten. Att sedan mitt möte med jordbrukarna utlösteen aktivitet utan like hos herrar och - där den förre föreslogatt mjölkpriset skulle sänkas med och den senare med - det kaninte jag hjälpa. Del berodde väl på en felbedömning från deras sida av vad somhade försiggått mellan jordbrukarnas företrädare och mig. Har vi nu träffat ett avtal med jordbrukarna som sKallgälla och del avtalet medför prisstegringar, då kan man inte gärnautan vidare anslå 200mUjoner kronor av budgetmedel för att förbilliga mjölken om man inte samtidigtär beredd att anslå det beloppet också kommande år. Eljest måste man ju räknamed en chockartad höjning av mjölkpriset när man inte längre har de därpengarna.