prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — Man säger all statensoch de studerandes insatser har följt varandra mycket nära under årens lopp.Men det ligger så till att kostnadsökningarna har varit kraftigare än ökningenav sluderandeantalel, och det medför att de studerandes kostnader per capitahar ökat. Detta kan illustreras med siffror beträffande kostnaderna per capitaför några studieår. /69 var kostnaderna per capita förstuderandena 6:35, 1969/70 var kostnaderna 7:25, och 1970/71 hade kostnadernastigit till per studerande. Det är alltså genomsnittssiffror församtliga studieorter, och del föreligger rätt stora skillnader mellan de olikastudieorterna. Den arbetsgrupp som har gjort undersökningen sägerföljande: "I praktiken har de studerande på många håll drabbats avkostnader av en helt annan storleksordning än vad som förutsattes ipropositionen." De här kostnadsökningarna har givetvis samband både medlönestegringar som skett och med arbetstidsförkortningen. Närman nu kan konstatera en viss minskning i antalet studerande men samtidigtökade kostnader, är situationen den, att man för innevarande budgetår räknar medell underskott för den här verksamheten. utgår statsbidrag med perstuderande och är intill ell antal av 10 000 studerande och med förvarje ytterligare studerande. Här föreligger tre olika bud beträffandehöjningen för kommande budgetår. menar att manbör höja det här bidraget till 25 respektive , och man anser att detkrävs en höjning av den slorieksordningen för att man skall kunna komma upptill den omfattning som man har förutsatt frän början. föreslåren uppräkning till 14 respektive 9kronor. Man menar att det skulle innebära att man skulle kunna bibehålla dennuvarande ambitionsnivån. Men i slatsverkspropositionen nöjer man sig medförslag om en höjning till 13 respektive . Motionärerna menar all man bör följa socialstyrelsensförslag med en höjning på 14 respektive , och vi reservanter instämmeri det förslaget. Men med hänsyn till att studerandeantalet inte beräknas öka iden takt som man har räknat med tidigare blir inte kostnadsökningen av en sådanoerhörd omfattning, även om man ökar enligt motionärernas förslag. Man räknarmed all kostnadsökningen skulle stanna vid jämfört med förslageti statsverkspropositionen, och vi menaratt det är en kostnadsökning som inte ärorimlig i det här sammanhanget. Vidare ärdet så att den högre utbildningen nu har decentraliserats till Bidrag till liälso-och sjukvård för studerande Bidrag till hälso-och Sjukvård JÖr studerande fleraorter än de tidigare universitetsorterna, och det ställer nya och ökade krav påstuderandehälsovården. I samband därmed har frågan om huvudmannaskapet försluderandehälsovården aktualiserats av studentkårerna på flera studieorter.SFS, som också är medveten om de här förnyade anspråken, föreslår en utredningbl. a. om målsättningen för studerandehälsovården samt organisationen ochfinansieringen av denna. En sådan utredning tillstyrks av Landstingsförbundetså sent som i en skrivelse daterad i är. Enligt statsverkspropositionen delar även socialstyrelsenuppfattningen att man behöver en utredning av dessa frågor. Detta utredningskravtas upp i motionen 221, men utskottsmajoriteten hänvisar fill all en sakkunnigtillsatts för att utreda frågan om det obligatoriska medlemskapet istudentkår. Vi tycker emellertid att det är tveksamt om den utredningen verkligenkommer att syssla med de frågor som studentkårerna vill ha utredda. Vi menaratt det är viktigt att en sädan utredning genomförs och att man får fram ettresultat snabbt. Vi reservanter har därför anslutit oss till utredningskravet imotionen. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till denreservation som är fogad till ulskoltsbetänkandet. HerrFREDRIKSSON (s): I detta utskottsbetänkande behandlas ett parkorta avsnitt av statsverkspropositionen jämte en motion som har väckts isauUiand med förslaget om anslag till hälso-och sjukvård för studerande. FrökenBergström är inte nöjd med att utskottet har avstyrkt denna motion, som hon hargjort sig till tolk för. Det finns faktiskt reella skäl till att vi inte hargjort det. Fördel första innebär ju Kungl. Maj:ts förslag en höjning med 1krona per studerande i förhållande till tidigare anslag. För tlet andra trorjag kanske ändå inte att studentorganisationerna befinner sig i ett så prekärtläge som fröken anförande kanske kan ge ett intryck av. Det är klartatt studentkårerna kan ha en mycket hög ambitionsgrad och atl del kan behövaställas mer pengar till deras förfogande. Men de får väl som så många andraanpassa ambitionsgraden till resurserna. Sedan har ju också studenterna möjlighet att anlita denallmänna sjukvården, liksom alla andra medborgare i detta land. Det var ocksåvad som förutsattes när man införde de särskilda bidragen 1967. Studenternafick dessa förmåner därför att man ansåg att det kunde behövas särskildavårdinsatser pä grund av den speciella miljö som kan finnas på' detta område.Men utskottsmajoriteten är inte så säker på att det är just etl sådant här anslagsom skall höjas, just ett sådant här område som bör prioriteras. Vi tycker imotsats till reservanterna att det inte finns någon anledning att frångå Kungl.Maj:ts förslag i detta sammanhang. Det innebär i alla fall en ökning av förraårets anslag med . Vad angår det utredningskrav som fröken taladeför, har en framställning gjorts från några studentkårer om atl landstingenskall bli huvudmän. Denna framställning är ute på remiss, och vi fär givelvisavvakta de initiativ som departementet kan ha anledning att ta närremissförfarandet är slutfört. Jag vill också understryka vad som har anförts iutskotlsbetänkandet, nämligen alt statsrådet har tillkallat en sakkunnigsom har lill uppgifl bl. a. att kartlägga studentkårernas verksamhet. En avutredningens uppgifter är atl granska kärortsnämndernas funktioner och läggafram material som underlag för överväganden rörande del framtidahuvudmannaskapet för studerandehälsovården. Denna utredning skall alltså skaffaunderlag för fortsatta utredningar. Vi anser att man skall avvakta det pågåendearbetet innan man beslutar om nya utredningar. Jag är övertygad om att närdetta arbete är slutfört kommer departementet och statsrådet att vidlade åtgärder som kan erfordras. Fröken sade att hon hyste tvivel om att defrågor hon berörde i sitt anförande ingick i det här speciellautredningsuppdraget. Men del blir ju en bedömningsfråga. Jag tror att det kanfinnas möjligheter atl man, därest man får en annan huvudman och om det skullebli landstingen, kan lösa den här frågan. Det är också min övertygelse att mani så fall knappast kan komma förbi de ekonomiska frågorna. Skall landstingenbli huvudmän kommer säkeriigen också frågan om bidrag lill landstingen upp. Del är alltså enligt utskottsmajoriletens uppfattning inteuteslutet att denna fråga kan lösas genom ändring av huvudmannaskapet. Detta ärockså en uppfattning som i huvudsak samma personer som är reservanter gav uttryckåt i ett särskilt yttrande , när vi behandlade motioner av liknandeinnebörd. Man nöjde sig alltså vid det tillfället med ett särskilt yttrande. Nuhar man stramat upp sig och avgivit en reservation. Man har ändrat uppfatlningpå den här punkten. Det har inle utskotlsmajoriteten gjort, utan vi står fastvid vårt ställningstagande, och jag ber att få yrka bifaU lill utskottelshemställan. Fröken (): Först och främst säger attstudentkårerna skulle ha en så hög ambitionsnivå att man kanske inte kanlillfredsslälla den. Det är väl emellertid snarare så att studentkårerna harförsökt att leva upp tUl den ambitionsnivå som angavs 1967men alt man inte har fått statsbidrag i sådan omfattning atl man kunnatförverkliga dessa ambitioner. När det sedan gäller utredningskravet, så sägs ju iutskottsbetänkandet jag är medveten om detta att den sakkunnige somtillsatts skall lägga fram material som skall kunna fiäna som underlag förbedömning beträffande huvudmannaskapet. Men studentkårernas utredningskravsträcker sig längre man vill ha en genomgående utredning som rör helamålsättningen för studerandehälsovården och finansieringen och sambandet medden allmänna sjuk- och hälsovården. Det är en sådan typ av utredning somLandstingsförbundet tillstyrker i sin skrivelse. När sedan hänvisar till att vi föregåendeår endast avgav ell särskilt yttrande i den här frågan, så kan man väl se delsom elt tecken på atl vi den gången hade förhoppningar om att frågan skulleföras vidare till . Men när vi nu ser atl så inte skett har vi ansett atlvi måste markera angelägenhetsgraden av frågan genom en reservation tillutskottsbetänkandet. Bidrag tiU hälso-och sjukvård för studerande HerrFREDRIKSSON (s); Låt mig till fröken endast säga altnär de nu pågående utredningarna och undersökningarna är slutförda, så får manbedöma huruvida och i vilken omfattning det kan vara nödvändigt med fortsattautredningar. Jag är övertygad om att departementschefen eller statsrådet vem det nu blir som skall handlägga frågan -kommer att vidta de åtgärder somär erforderliga när man har fått tUlräckligt med material i sin hand för attbedöma saken. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Nennesholmm, fi,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottetshemställan ibetänkandet nr 19 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av i Nennesholmm, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Lades fill handUngarna. § 21 Studiesocialt stöd Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 20 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:27 angående studiesocialt stödjämte motioner. Maj;t i proposilionen1972:1 (bilaga 10, punkterna H 2 och IV:5) beräknat medel för nedannämndaändamål, hade Kungl. Maj:t i propositionen 1972:27 under åberopande avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden för föreslagit riksdagenatt A. antaföljande vid proposilionen fogade förslag till 1) lag om ändringi studiehjälpsreglementet (1964:402), 2) lag om ändringi förordningen (1964:400) om förlängt barnbidrag, B. /73 anvisa 1) under åttondehuvudtiteln till Studiebidrag m. m. ett förslagsanslag av , 2) under Statensutlåningsfonder till Allmänna sludielänefonden ett investeringsanslag av . I propositionen hade föreslagilsatl det inkomstprövade tillägget i studiehjälpen skulle bli samordnat med delstatliga bostadstillägget. Samma månadsbelopp borde enligt propositionen utgåunder läsåret, dvs. Dessutom skulle samma reduktionsregler motinkomst gälla som för bostadstilläggen, vilket innebar att det maximalabidraget började reduceras vid en taxerad föräldrainkomst på perår i familj där eleven inle hade syskon, vid 27 000, 32 000, 37 000 och 41 000kronor i familj där eleven hade 1, 2, 3 respektive 4 syskon. Det behovsprövade tillägget hade föreslagils bli höjt frånhögst till högst . Resetillägget hade föreslagits bli höjt så att 65, 85, 110och utgick till elever som bodde minst 6, 15, 25respektive frän studieorten. För att åstadkomma större likformighet i studiesocialtavseende för vuxna oavsett på vilket stadium studierna bedrevs hade föreslagitsall äldre studerande vid studievägar som tillhörde studiehjälpssystemetfördes över till studiemedelssystemet. Dessutom hade föreslagils ett enhetligtsludiekreditsystem, vilket innebar atl yngre studerande inomstudiehjälpssyslemet erhöll sin studiekredit i form av återbetalningspUkti-gastudiemedel. I detta betänkande behandlades 1anledning av propositionen väckta motioner 1) motionen1972:1535 av i m. fi. (vpk) vari hemställts att allastuderande oberoende av skolform överfördes lillstudiemedelssystemet och att studiemedlen blev lika för alla så att hel- ellerdeltidsstudier och försörjningsförpliktelser gentemot barn gjordes till endavariabler, 2) motionen1972:1536 av m.fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tbegärde sädan ändring i studiehjälpsreglementet att en fiondel av den del avden studerandes och hans föräldrars sammanlagda förmögenhet som översteg 50 000kronor jämställdes med taxerad inkomst vid beräkning av inkomst- ochbehovsprövat tillägg, 3) motionen1972:1537 av herrar () och Carishamre (m) vari hemställts atlriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde dels alt avskriv-ningsregler motsvarande demsom gällde enligt 24 § andra stycket studiehjälpsreglenientet infördes istudiemedelsförordningen i samband med atl aviserat förslag om nya bestämmelserförelades nästa års riksdag, dels att förslag skyndsamt framlades om förbättratstudiestöd till studerande inom studiemedelssystemet, omfattande bl. a. höjningav studiemedlens totalbelopp, översyn av reglerna för återbetalning och iövrigt förslag till förbättringar för studerandefamiljer med barn, B. Vidriksdagens början väckta motioner 4) motionen1972:459 av herrar i (fp) och () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla alt reglerna för erhållande avstudielån ändrades på så sätt att föräldrarnas inkomst och förmögenhet ej fickden reducerande effekt som gällde , 5) motionen1972:975 av i m.fl. (fp) vari hemställts att i skrivelsetill Kungl Maj:t begärde förslag om införande av etl sådant syslem altstuderande som åtnjöt studiebidrag och erhöll studielån fick dessa utbetalademånadsvis i förskott och jämnt fördelade som studierna pågicksamt 6) motionen 1972:978av herrar Mallsson i Lane-Herrestad (c) och Josefson i Arrie (c) varihemställts att beslutade atl behovsprövat tillägg jämliktstudiehjälpsreglemenlet skulle utgå om förmögenheten ej var beskattningsbar. A. beträffandeändringar i studiehjälpsreglementet alt - med anledning av propositionen 1972:27 iförevarande del och med avslag på motionerna 1972:978 och 1972:1536 skulleanta det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring istudiehjälpsreglemenlet (1964:402) med den ändringen all 12 § skulle erhålla avutskottet angiven lydelse, B. beträffandeförlängt barnbidrag att med bifall till propositionen i förevarandedel skulle anta det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring iförordningen (1964:400) om förlängt barnbidrag, C. beträffandeförutsättningarna för erhållande av studielån att skulle avslå molionen 1972:459, D. beträffandeutbetalning av studiebidrag och studielån att skulle avslå molionen 1972:975, E. beträffande överföring av vissa elever frånstudiehjälps- till studie medelssystemet alt med bifall till propositionen i förevarandedel och med avslag på motionen 1972:1535 i motsvarande del skulle godta de ipropositionen uppdragna riktlinjerna för överföring av äldre elever tillstudiemedelssystemet och för studiekredil till yngre elever, F. beträffanderätten till studiemedel m. m, att skulle avslå 1) motionen1972:1535 i motsvarande del, 2) motionen1972:1537 i motsvarande del, G. beträffandebefrielse från skyldighet att återbetala studiemedel alt skulle avslå mofionen 1972:1537 i motsvarande del, H. beträffande anslagens storlek att med bifall till Kungl. Maj:ls ipropositionen framlagda förslag för /73 anvisade 1) under åttondehuvudtiteln till Studiebidrag m, m, ett förslagsanslag av , 2) under Statensullåningsfonder lill Allmänna sludielänefonden ell invesleringsanslag av . Abeträffande ändringar i studiehjälpsreglemenlet 1) av herrar Ringaby (m), i Nennesholm (c) ochMundebo (fp), fröken (), herrar i (m) och iNybro (c) samt fröken (), vilka ansett atl utskottet under A borthemställa, alt - med anledning av proposilionen 1972:27 iförevarande del samt med anledning av motionerna 1972:978 och 1972:1536 -skulle anta del vid proposilionen fogade förslaget till lag om ändring istudiehjälpsreglementet (1964:402) med den ändringen att 12 och 15 §§ skulleerhålla i reservafionen angiven lydelse. C beträffande förutsättningarna för erhållande avstudielån 2) av herrar Ringaby (m), i Nennesholm (c) ochMundebo (fp), fröken (), herrar i (m) och i (c) samt fröken (), vilka ansett att utskollel under C bort hemställa, alt med anledning av motionen 1972:459 uttaladeall reglerna för erhållande av studielån borde ändras sä att föräldrars inkomstoch förmögenhet inle fick reducerande effekt som de enligt av centralastudiehjälpsnämnden utfärdade tillämpningsföreskrifter f, n, hade, D beträffande utbetalning av studiebidrag och studielån 3) av () och fröken (), vilkaansett atf utskottet under D bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:975 hos Kungl,Maj:t begärde förslag om införande av elt system som innebar att studiebidragoch studielån kunde utbetalas och jämnt fördelade under de månaderstudierna pågår, E beträffande överföring av vissaelever från studiehjälps- till studiemedelssystemet 4) av i (vpk), som ansett atlutskottet under E bort hemställa, atl med anledning avproposilionen i förevarande del och med bifaU lill motionen 1972:1535 imotsvarande del hos Kungl. Maj:t begärde förslag om att samtliga elever över 16år, oavsett skolform, skulle överföras till studiemedelssystemet. Fbeträffande rätlen till studiemedel m. m, 5) avherrar Ringaby (m), Mundebo (fp) och i (m) samt fröken (), vilka ansett att utskottet under F bort hemställa, all 1) skulle avslåmotionen 1972:1535 i motsvarande del, 2) med bifaU lUlmotionen 1972:1537 i motsvarande del hos Kungl. Maj:t skyndsamt begärde förslagtill förbättrat studiestöd för studerande inom studiemedelssystemet, omfattandebl, a, en höjning av studiemedlens totala belopp, en översyn av reglerna föråterbetalning samt förslag fill förbättringar för studerandefamiljer med bam. HerrWIJKMAN (m): Frågan om studiemedlens konstruktion hardebatterats relativt sparsamt i denna kammare . Debatten ifrågan har varit så mycket intensivare utanför . Inom studenlvärldenär intresset för studiefinansieringen storl, och det system vi harutsätts också för en mycket ingående granskning. Det gäller dels studiemedlenstotala belopp, dels reglerna för återbetalning. Jag kan mycket väl förstå att en majoritet av studenternaär missnöjda med studiefinansieringen sådan den ser ut . För den somstuderar räcker knappast pengarna lill en dräglig tillvaro utan omfattandeextraarbete, och för den som har studerat färdigt och skaU betala igen sinskuld räcker pengarna ofta inte för de ständigt stigande skuldbeloppen. Jag har tidigare från denna stol konstateratatt det är någonting i grunden skevt med hela studiemedelssystemet. Denindex-lånemetod vi tillämpar har kommit alt bli högst oförmånlig förmånga låntagare. Även sedan man gjort en relativt stor avbetalning elt årstiger skulden påföljande år. Rent psykologiskt kan etl sådant system inte varasärskilt vettigt. Vid det senaste årsskiftet höjdes skuldbeloppen och därmedåler-betalningsbeloppen med inte - detta dels på grundav momshöjningen , dels på grund av en allmänt hög inflationstakt.Ätt en spärregel finns inbyggd lindrar verkningarna, men den gör inte mycketmer än lindrar. Spärregeln verkar för övrigt först när lånet i stort sett äravbetalt, dvs. När systemet infördes sades det bl. a.atl det var angeläget atl skapa ett system där skuldbördan inte skuUe upplevassom så tung. UtveckUngen har tyvärr givit det motsatta resultatet. Det är förde fiesta hugget som stucket om de skall behålla sina studielån eller flyttaöver lånen till en vanlig bank. Jag har tidigare i debatt med statsrådet atl bankerna knappast lånar ut pengar av välgörenhet utan för attgöra hyfsade affärer. Slutsatsen måste bli att staten i det här läget, med enständigt hög inflation, gör en ganska god affär. Protesterna mot indexlånen har varit starka och intensiva.Ändå finns det synbarligen ingen vilja hos regeringen atl se över systemet, ochdella trots att de målsättningar som dåvarande statsrådet uttalade sigför 1964-1965 inle har uppfyllts. Den studiemedelsutredning som sitter har tagit ett visstintryck av protesterna. Man har visserligen inte behandlat justindexlåneformen, men man har framlagt ett delbetänkande som rör flera andraväsentliga punkter i sammanhanget. Det gäller då främst det totalbelopp somstudenterna kan få låna. Utredningen har föreslagit atl delta belopp höjs.Samma tongångar kunde man höra från statsrådet . m. lovade i ett uttalande att en justeringav studiemedlen var atl vänta i slatsverkspropositionen eUer i varje fallunder innevarande budgetår. Men någon sådan förändring har vi inte sett. Menaralltså statsrådet att studiemedlen ligger på en väl avvägd nivå? Atl deräcker för alla dem som har hamnat i nybyggda studentrum med höga hyror som tarbåde av studielånet. Studenterna skall givelvis inte särbehandlas, men detfinns anledning att fråga sig om inte just studentgruppen har kommit i klämunder senare år. Undersökningar gav vid handen att flertaletstudenter ansåg att studiemedlen inte räckte för det mest nödvändiga. Konsekvensernablir förvärvsarbete parallellt med studierna, någonting som inte precisunderlättas av del nuvarande PUKAS-syslemets bestämmelser. I det utskottsbetänkande som vi nu diskuterar sägsegentligen mycket litet om de problem som jag här har tagit upp. När det gällerde speciella problem som möter studerandefamiljerna hänvisas lillfamiljepolitiska kommittén. Jag anser att ett ställningstagande i den frågan ienlighet med de riktlinjer som studiemedelsutredningen angivit hade varitangeläget . Likaså anser jag att en höjning av totalbeloppet av studiemedlenvore på sin plats omgående. Statsrådet har aviserat sådana höjningarflera gånger , men det är tydligt att man inte skall tajust ord i dessa frågor på allvar i fortsättningen. När det gäller den specieUa problemalik som rör denåterbelalningsfria delen - dvs. bidragsdelen - viU jag säga att del finnsanledning att även där ange en klar inriktning. Del finns inga skäl som talarför att denna del successivt skall bli allt mindre. Inle minst av rättviseskälbör bidragsdelen justeras så att den återigen motsvarar ungefär delvärde den hade vid reformens införande. I reservationen av m. fl.betonas detta. Yrkandet skall emellertid inte uppfattas som elt krav attomgående göra denna justering. Resurserna är knappa, och angelägnast är alt seliU alt studenterna kan få låna ett totalt sett större belopp än samt altåterbelalningsreglerna ses över och ändras. Jag ber,herr lalman, med detta alt få yrka bifall lUl reservationen 5, HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c); 1 socialförsäkringsutskoltels betänkande nr20, som behandlar Kungl, Maj:ts proposition nr 27 angående studiesocialt stöd,har utskottet också tagit ställning tUl flera motioner, 1 en av dessa motioner,nr 1536 väckt av m, fl,, hemställs atl hos Kungl, Maj:tbegär en ändring av studiehjälpsreglementet. Motionärerna vUl alt endast entiondel i släUet för i propositionen föreslagna en femtedel av egen ellerföräldrarnas sammanlagda förmögenhet som överstiger jämstäUs medtaxerad inkomst vid beräkning av inkomst- och behovsprövat liUägg. När vi behandlade molionen i utskottet visade del sig altdet fanns stort intresse och stor förståelse för motionärernas synpunkterbeträffande begränsningen av de mindre förmögenhelernas inverkan på möjligheternaalt erhålla studiestöd. Med anledning härav har vi tUl utskottet fogat enreservation, där vi tar upp förslaget om en ändring beträffandeförmögenhelsgränsen i studiehjälpsreglemenlet. Vi godtar motionärernas förslagalt en tiondel av förmögenhet jämställs med laxerad inkomstmen gör den ändringen all liondelsberäkningen skall gälla för förmögenhetmellan och . När den egna eller föräldrarnassammanlagda förmögenhet uppgår till dvs. gränsen förbeskattningsbar förmögenhet godtar vi propositionens förslag om att enfemtedel av förmögenheten skalljämställas med den taxerade inkomsten. Vi har gjort denna ändring i motionärernas förslag därföratt vi här har en naturlig gräns att gå efter; beträffande förmögenheter överdenna gräns anser vi det vara rimligt att godta propositionens förslag.