prot · FV0980 · 1972-12-31 00:00:00 — Men ställningstagandet är fullt konsekvent.På samma ytliga och ointresserade sätt har man bemött motionen rörandeSydöstskåne, som framlagts av några riksdagsmän från . Utskottet har missuppfattat situationen. Deplaneringsåtgärder som förbereds häröver huvud inte ambitionen atl ta upp destörre översiktliga problem som motionen från vpk aktualiserar. Det är därförmeningslöst av utskottet och ett genant tecken på dess okunnighet iplaneringspolilik att hänvisa motionärerna till dessa åtgärder. Jag fällerdetta beska omdöme därför atl utskotten gärna skryter med och solar sig i sinegen påstådda djupgående sakkunskap och nyttjar denna som auktoritet motenskilda motionärer. Bakgrunden fill motionen är följande. Ingenslans i Sverigeär trycket mot mUjön, befolkningstätheten och exploateringsgraden så stark somi . T. o. m. har gynnsammare proportioner mellan frianaturytor och exploateringsytor. Ingenslans har man haft en så starktätortstillväxt som i . Ingenstans förbereds så stark expansionav fritidsbebyggelsen som i . Ingen annan landsända är så utsatt förvatten- och luftföroreningar något som delvis sammanhänger med närheten tillandra högt exploaterade regioner i och . Tätorlstillväxten ärsnabb och dåligt kontrolle-r-ad, olika näraliggande större tätorter svällerutan mönster och utan effektiv samordning. Transportsiluationen i denna trängdaregion är närmast kaotisk. Först och sist är dock miljöförslitningen ochmiljöförstöringen av en dimension som en uppsvensk har svårt atlföreställa sig. Det skånska landskapet degenererar. Utan styrning och kontrollgår man mol en ödeläggelse som på ett vida mer kvalificerat sätt än i andra delar av landet berör totalmiljön. TiU detta kommer att provinsen av svära ekonomiskaoch sociala balansproblem. Trots viktiga msatser fortsätter attekonomiskt tippa över mot väster. som överexploateringen iMalmöomrä-del får betongförstäder av torftigaste slag att växa upp i landetskanske mest segregerade stad och industriutsläppen i det överbelastade Öresundatt stadigt påspädas, Uder stora delar av östra av kronisk undersysselsättningoch obönhöriig avfolkning. Mellan expansionsområdena i sydväst och detdrabbade avfolkningsområdet är det fem sex mU. Mellan olika delar råder stora löneklyftor. Delägsta lönerna finner man i Simrishamns- och Kristiansladsområdet, de högsta iMalmö, trots att från rikssynpunkt inte ligger särskUt bra till i frågaom allmän lönenivå. Att stoppa denna utveckling av farliglandskapsdegeneration, av okontrollerad och kaotisk tätortstillväxt, avsegregering och bristande ekonomisk balans är en uppgift som de nuvarandeplaneringsmekanismerna inte kan lösa. är uppdelat på två län. En länsammanslagning ärvisserligen en åtgärd som har goda skäl för sig. Men den löser inle problemet.Del fordras en starkare central vUjeyltring och styrning. Provinsens olikadelar har skiljaktiga intressen. I kampen meUan expansionsinlressena i västeroch de missgynnade områdena i öster kommer expansionsintressena i vaije internkraftmätning alt kunna segra. Balansproblemet kommer aldrig att lösas medmindre än atl en plan utarbetas för en medveten spridning av expansionen och enmedveten kringskärning av exploateringen i Örestadsregionen.Landskapsförslöringen kan kring-skäras och hejdas endast med hjälp av en planför hela provinsen, en plan med en sådan styrande auktoritet gentemot aUaprivata och kommunala exploatörer att den inte kan kringgås eller saboteras. Ensädan plan kan inte utformas inom ramen för den nu rådande länsplaneringen.Länsstyrelserna har icke givits någol sådant uppdrag och har för närvarandeingen sådan auktoritet. Balansproblemet i kan inle heller lösas genomlänssamarbäte. Det är naivt att tänka sig att den stora expansiva regionen isådan grad skuUe gå den svagare till mötes. Balans kan endast skapas genomplaneringsåtgärder på ett högre plan. Det förekommer viss inlerkommunal planering i , Femkommunala planeringsområden har bUdats, Men mellan dessa är samarbetet ytterstsvagt och oorganiserat. förnuftet säger också atl del ekonomiskt lungaoch maktpolitiskt inflytelserika sydvästra kommunalförbundet har alla chanseratl i konkurrensen om resurser kapa ål sig lejonparten för sina öppetuttryckta, ohämmade tillväxtsträvanden. Inte heller i den kommunala strukturenfinns den mekanism som kan lösa del skånska planeringsproblemet. Finns det då exempel på regionplanering av merakvalificerat slag? Ja, inom bestämda fackområden. När den för sä viktigavatlenför-sörjningsfrågan för en del år sedan var akut, trädde staten in ochlät genom utredningen och vallenförsörjning skapa ett underlagför länens och kommunernas planering och åtgärder. erkännandeav atl del fordrades en central statlig översikt och auktoritet för att få framen samlad lösning av någol slag. Detta behov är vida mer markerat i fråga om den allmännaekonomiska och fysiska planeringen i regionen. Det enda alternativet ärfortsatt obalans, fortsall landskapsförstöring och ohämmad, ojämn inbördeskonkurrens mellan provinsens oUka delar. Som länsplanerare i har jag gångpå gång måst erkänna min egen och mina förmäns maktlöshet inför den problemaliksom tränger sig på. Vi har måst konstatera att den nuvarande administrativa strukturenhell enkelt inte är situationen vuxen. Mot delta växande kaos finns bara ettbotemedel en fastare planering ledd av företrädare för den centralastatsmakten, en regionplanering i den klassiska mening sombyggnadslagstiftningen förutsett men som aldrig kommit atl realiseras. Detkrävs inte mycket utredande för att skapa en regionplan med målsättningen altåstadkomma framtida balans, måttligare exploatering och ett skydd för de sistafria naturmUjöerna i provinsen. Utredningsunderlaget föreligger; det ärsammanställningen, planen och framför allt auktoriteten som saknas. Som planerare vill jag varna för atl låta denkvalificerade förstöringen av en hel provins fortsätta. Som riksdagsledamot förSkåne vill jag säga alt man lar på sig elt tungt ansvar, när man utestänger deproblem som det här är fråga om, utestänger dem genom en tom och meningslösutskollsfras. Del är en svårartad form av cynism som ofla visas i frågor avdenna typ. För kort lid sedan påtalade kommunisterna den s, k, belongslummensproblem och krävde elt socialt och fysiskt rehabiliteringsprogram för dennasdel. vek undan och hänvisade till samma kommuner vilkasledningar låtit denna betongslum växa upp. Vi påtalar nu det skånskaplaneringsproblemet, de biologiska, ekonomiska och sociala följderna av enlångvarig överexploaleringsprocess och kräver åtgärder häremot,Inrikesutskottel svarar med atl hänvisa till just de planeringsmekanismer som isin oliUräcklighet har måst släppa fram den kaotiska utvecklingen och som inleför närvarande är utmstade med möjligheter att hejda den. Tydligt är, herrtalman, att varje förslag och varje åtgärd den må vara aldrig så välgenomförbar inom det rådande ekonomiska systemets ram - som hotar all sättaexploaleringsintressenas berättigande under diskussion och dra fram dem iljuset, möts med fruklan. Lika snabb och tjänstvillig som man är i utskott ochkammare när det gäller att bereda storfinansen förmåner, lika trög är man närdet gäller att gå i närkamp med problem som avgör kommande generationerslivsmUjö, Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna 2 och 3 i inrikesulskottets betänkande. HertSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Bara en kort kommentar lill iMalmö. Han nämnde någonting om . Låt mig få säga följande. En otyglad kapitalism och en socialistisk samhällstyp ärförenliga i etl avseende: i bägge fallen gynnas koncentrationsideologin. Föross i , som arbetar för elt decentraliserat samhälle, är en otygladkapitalism eller en socialistisk samhällsåskådning alltså icke acceptabla. eltavseende kan jag dock ge rätt åt i : Vi håller på ett frittnäringsUv, men del innebär inle alt marknadskrafterna ensamma skall bestämmautvecklingen. Vi vUl skapa ett förtroendefullt samarbete mellan samhället ochnäringslivet. i (vpk) kort genmäle: Vi har , , setl dennaekonomiska koncentra-fionsprocess fortgå . Den harfortgått även , men den har tagit sig markerade uttryck i engradvis avfolkning av slora delar av landet just under . Det är uppenbart atl denna process är immanent i delprivatkapitalistiska näi-ingsUvets utveckling, när detta näringsliv har nåtten viss fas i sin utveckling, en sådan utvecklingsgrad alt det endast kanbekämpa den sjunkande profitkvoten och den sjunkande mervärdekvoten genom attbl. a. geografiskt koncentrera sig. Om delta är en immanent ekonomisk lag somkommer alt finnas så länge kapitalismen finns, kan man inte om man önskarbekämpa dessa koncenlrationslendenser - nöja sig med att säga, atl man tror påell fritt näringsliv men är emot hela den tendens som detta näringslivtvångsmässigt är underkastat. Den samlade erfarenheten säger ju att denna lagom koncentration, som finns inom kapitalismen, är tvångsmässig. Det finnsingenstans något exempel på atl man kunnat upphäva den genom en allmän, vagdecentraliseringsfilosofi. Dess bättre finns det mer insiktsfulla representanteri parti, som inser att kraftfuUa åtgärder som rubbarstorkapitalets maktpositioner är nödvändiga för atl koncentrationen skallbi-ytas. Jag tycker ni skall säga rent ut vad ni vill och vadherr Stridsman vill - om ni är beredda att ta till sådana åtgärder för attstoppa koncentrationen, eller om ni ämnar nöja er med bekännelser lill del frianäringslivets allmänna ideologi, allt medan dess koncentration hämningslöstrullar vidare. () kort genmäle: Herr lalman! Myckel korttill i . Fördel första: Vi kommer atl slå vakt om del frianäringslivet. För del andra: på oss, vi kommer alltid alt motverka en koncentration i samhäUet. HerrNILSSON i (s); Syftet med regionalpolitiken, som vi ser detfrån socialdemokratiskt håU, är i första hand att skapa bättre balans inom ochmellan de olika regionerna ule i landet. Det bör väl redan från böfian sägasalt della sannerligen inle är någon lätt uppgift. Vi har starka marknadskrafteremot oss, som strävar i riktning mol en koncentration av arbele och kapitaltill stora centra i och i . Omvänt betyder denutveckhngen att de människor i stora delar av landet som har ha-ft eller haranställning inom de areella näringarna får söka sin utkomst på annat håll medmer utvecklat näringsliv. Jag troratt vi här har hela problemet i etl nötskal, men det sägs del ingentingom i de borgeriiga reservationerna eUer över huvud taget när det på borgerUgthåll talas regionalpoUlik. Mot denna utveckUng har vi att sätta in en mer aktivarbetsmarknadspolitik, regionalpoUlik och statlig näringspolitik. Under denförsta försöksperioden för lokaliseringspolitiken, som sträckte sig från 1965t. 1970, fick vi etl beräknat sysselsällningsutfall på 18 600 personer,därav 12 300 personer inom stödområdet. Del var alltså enligt företagarnasegna uppgifter de nya sysselsättningslUlfällen som skapades tack vare denaktiva lokaliseringspolitiken. Större delen av denna målsättning har alltsågenomförts, och vi har förhoppningar om all hela målet skall kunna uppnås såsmåningom. Inför den andra försöksperioden, åren 19701973,förstärktes regionalpolitiken, stödformerna vidgades, ulbUdningsslödel ökades,lån lill i-örelsekapilal infördes, fraktbidrag tillkom och sysselsättningsslödinfördes i del inre stödområdet. Allt detta medverkade tUl alt vi nu kan märkaelt större intresse från förelagarna för att etablera sig inom stödområdet. När halva stödperioden har gått kan vi avläsa detresultatet all de totala investeringarna, som initierats avlokaliseringsstödet, uppgår lill drygt 1 mUjard kronor. 361 företag har fåttstöd i en eller annan form med totalt , och detta har enligtberäkningar lett lill alt 7 000 nya arbeten har skapats genom de vidtagnaåtgärderna. Därtill bör givelvis läggas den indirekta sysselsättning somuppstår när elt företag etablerar sig på en plats eller bygger ul och vidareden sysselsättning som har skapats genom andra statliga insatser. Här bör vi också uppmärksamma den försöksverksamhet somhar bedrivits med glesbygdsstödet, där enligt beräkningar under /71heltidsarbete har skapats ål ca 900 personer. På serviceområdet har genomförtsen hel rad av insatser med hjälp av anslag från glesbygdsfonden. Dessa insatserbaseras i mycket stor utsträckning på kommunernas egna initiativ - jag kanbetyga atl man har varil myckel lyhörd för de uppslag som har kommit frånkommunalt håll. I regel har pengar också lämnats tUl ohka projekt av skUda slaginom glesbygden. Det som jag här helt kort har redogjort för vill jagbeteckna säsom socialdemokratisk resultalpoUlik, en politik som vi viUfortsätta att föra på det praktiska planet. Jag tycker också att denna kortaredovisning på sitt sätt kan utgöra svaret på kommunisternasreservation, i vilken man helt underkänner den nuvarande regionalpolitiken, kräveren alldeles ny inriktning av åtgärderna och där man t. o. m. på förhandunderkänner del regionalpoUtiska program som ännu inte framlagts införriksdagen men som höstriksdagen skaU få att ta ställning tUl. Vi vill vidare från vårt håll förankra regionalpolitikenpå läns- och kommunalplanet. Det har ju inom länsstyrelserna pågått ettomfattande planeringsarbete sedan mitten av 1960-lalel i samarbete med kommunerna.Jag vill bara nämna Länsplan 67 och Länsprogram 70 som har färdigställts ochligger för bearbetning inom departementet och som skall bilda underlag för delregionalpolitiska program som skall framläggas inför höslriksdagen. I dessa länsprogram har man också sysslat med att göra uppen befolkningspolilisk målsättning , brukar kräva, atlman centralt skaU fastställa befolkningspolitiska ramar. Jag har Utet svårt attförstå hur detta kan överensstämma med tal om närdemokrati, närman menar atl vi här centralt skall sitta och bestämma hur folkmängden skall seut i del ena länet efter del andra. Del krav som framförs i reservafionen 1 av representanterför och moderata samlingspartiet understryker planeringens roll iregionalpolitiken, Ulskottsmajoriteten anser atl detta krav redan ärtillgodosett genom det omfattande planeringsarbete som pågår och kommer attfortsätta. När det sedan gäller de generella och selektiva åtgärdersom krävs i reservationen I säger utskotlsmajoritelen, atl det helt naturligtmåste bli fråga om etl samspel mellan selekliva och genereUa åtgärder inomregionalpolitikens ram. Men vi tror ändå inte så mycket på differentieradeavgifter och skatter. Detta skuUe skapa de verkliga Iröskelproblemen mellanstödområdet och övriga delar av , tröskelproblem som vi redan nu harvissa svårigheter att lösa. Det vore enligt vår uppfattning klokare alt krävaell högre sysselsältningsstöd i stället för en differentieradarbetsgivaravgift, och i stället för atl kräva en differentiering avskattereglerna vore det bättre att kräva en höjning av de investeringsbidragsom ingår i lokaliseringsstödet. Som många talare här har understrukit får vi om någramånader ett regionalpoUtiskt program atl la ställning till. kommerförslag till fysisk riksplan atl framläggas liksom även nya stödformer för denperiod som böfiar , Del är då helt naturligt att utskottet motdenna bakgrund inte velat göra några bindande uttalanden utan menar atl denslora debatten och den omsorgsfulla prövningen av dessa frågor får anstå fillhöstriksdagen. Dessutom har delegationen för utflyttning av statligverksamhet lagt fram förslag som berör 4 000 anställda här i , Detkommer vidare att framläggas förslag om statliga industricentra i norrländskainlandet, om sysselsättningsplanering i ytteriigare några glesbygdskommuner.Det kommer nya förslag från den statliga turistutredningen, och man bör väl isammanhanget även nämna de trafikförsörjningsplaner som länsstyrelserna skallupprätta , Några reservationer, fogade till utskotlsbetänkandet, gårut på all ändra slödområdesindelningen. Man menar all och Avesta- ochLudvikaregionerna bör infogas i det allmänna stödområdet, Motionsledes kräverman också att och sydöstra skall inlemmas i stödområdet, Utskotlsmajoriteten är inle främmande för problemen inomdessa områden, och vi har, lycker jag, också gjorl en myckel stark skrivning, ivUken vi har understrukit atl det här behövs ökade punktinsatser. Vi tror ändåinte att det är riktigt alt i del här skedet börja rucka påstödområdesgränserna, 1 motionerna jämställer man med och säger,atl likaväl som inlemmades i det allmänna stödområdet så börÖland göra det. Men det är ändå en väsentlig skUlnad mellan och ,får sin bro färdig , en förbindelse med fastlandet som heltnaturligt bör medverka tiU större möjligheter att pendla till fastlandetnär man skall söka arbete. Dessutom är jag övertygad om all vi skulle kunnaplocka fram andra kommunblock i län som kanske har det lika besvärligtsom har del . Även i Avesta- och Ludvika-regionerna anser vi att man börklara sysselsättningsproblemen som hittUls genom olika punktinsatser. Dessutombör nämnas att , Falu-Borlängeregionen, i förraulflytlningsetappen fick domänverket, I det utflyltningsförslag somdelegationen lade i förrgår föreslås all och trafiksäkerhetsverketskaU lokaliseras till Falu-Borlängeregionen, Del är klart att Avesla-ochLudvikaregionerna också måsle få nytta av den lokaUseringen, Alla de problem som har berörts i de olika motionerna ärför övrigt framförda i Länsprogram och kommer den vägen under regeringensprövning. Beträffande stödområdesindelningen i princip finns delenligt min mening anledning att erinra om vad departementschefen uttalade år1970, Han sade för det första atl stödområdet bör förbehållas regioner med högarbetslöshet och långa avstånd mellan tätorterna samt stor utflyttning. Delstämmer i stort sett på det område som innefattar de sju skogslänen.Departementschefen sade för det andra att varje ökning av stödområdet minskarmöjligheterna att styra industriell verksamhet lill de mest utsatta områdena.Del är någonting att tänka på, kanske speciellt för de norrländskacenterpartisterna och , Det är ändå ett obestridligt faktum atlju mer vi tunnar ut stödområdet desto svagare blir insatserna i Norrlandslänen,Skulle vi gå på förslaget atl undan för undan utöka stödområdet kan vi varasäkra på en sak, nämligen all det blir marknadskrafterna som ohämmat styrutvecklingen. Då blir del mycket svårt att locka företag fill de norra delarnaav landet. bör tänka på det när han argumenterar för en utökningav del allmänna stödområdet. Det är klart att utskottet har mer känsla för de verkligaproblemområdena som tas upp i de olika motionerna. Det gäller ,skogslänen och inlandet. Vad beträffar pekar vi i utskottels skrivningpå att detta område har fått en tredjedel av investeringarna under löpandestödperiod. Vi vill även framhåUa att man där kommer alt göra stora satsningarpå de statliga industrierna. Men del är hell naturligt all det här området ärilla utsatt och att kraftigare åtgärder måsle sältas in däruppe, Ulskottsmajoritetenförutsätter att man beaktar delta i det regionalpoliliska programmet, Samma sak skulle kunna sägas om Vindelälvsområdet, Vibetraktar det området som en del av det nortländska inlandet som redan ärprioriterat genom det särskUda stödområde som omfattar den regionen. Vi villäven erinra om alt i del förslag som den statliga turistutredningen haravlämnat har man tagit fram projekt som, om de genomförs, skall skapa ca 900årsarbeten i Vindelälvsområdet och i fjäUområdel, Det kommer även ett nytt förslagsom behandlar de här frågorna från turistutredningen. Vidare tar en rad reservationer upp koncentrationen tUlstorstäderna och utglesningen i andra delar av landet. Jag vill på den punktensäga atl ifrånsocialdemokratiskt håll är vi beredda att genom konkreta åtgärder medverka lillatl dämpa tillväxten i storstäderna. Del är ingen diskussion om den saken. Jagtror alt del vore klokt, om i stället för att vända sig mot ossförsökte övertyga de andra borgerliga partierna om nödvändigheten av konkretaåtgärder i detta avseende. fattade etl beslut om utflyttning av drygt6 000 tjänstemän från , föreligger ett nytt förslag ifråndelegationen för utflyttning av statlig verksamhet, där man föreslår attytteriigare 4 000 statstjänstemän skall flyttas ut från , Av deninterpellationsdebatt som fördes här i förrgår verkar det som om man inomfolkpartiet och håller på atl ångra sig vad beträffar den härutflyttningen, EnskUda ledamöter från de partierna krävde ju alt vi skulleupphäva det beslut om ullokaUsering som fjolårels riksdag fållade. Därför frågar jag: Vad bUr det då av de stolta parollernaom etl decentraliserat samhälle? Vi mäsi:e ju ha en fasl linje iregionalpoliliken, vi måste ve:ta vad vi vUl, om vi skall kunna åstadkommaresullat när det gäller dämpningen av tillväxten inom storstäderna. Om1970-talel skall bU det handlingsdecennium som utskollets ordförande hoppadespå måste regionalpolitiken präglas av fasthet och bestämdhet, även om vi kommerin. i besvärliga valsituationer och kanske tillfälligt får en folkopinion emotoss. Det finns också anledning alt fråga cenlerparliel: Närföljer jordbrukskooperationen och jordbmkels föreningsrörelse efter i denutlokalisering som man nu gör från sida? Lanlbmksorganisationernaslokaliseringsutredning presenterades som etl litet stencilerat häfte i börjanav 1971, Jag ställer mig frågan: Vad blev det av de förslag som man lade fram iden utredningen, och varför gör man ingenting praktiskt ifrån ,som ändå har så starkt inflytande inom jordbruksorganisationerna, för attpåverka dem att flytta ifrån den storstad som man tydligen så djupt ochinnerligt hatar inom ? Från kritiserar man mycket hårtlokaliseringssamrådet och vill ha investeringsavgifter, etableringskontroll ochandra tvångsåtgärder i stället. Jag ställde mig den frågan när jag läste derasreservation; Tänker man möjligen på den situation som förelåg närjordbrukskassorna skulle etablera sitt huvudkontor här i ? Regeringenerbjöd då representanter för jordbrukskassorna lokaliseringsstöd, om de istället gjorde investeringen någonstans utanför , De tackadeemellertid nej till slödel, och resultatet blir nu att de bygger sitthuvudkontor mUt i storstaden. Jag frågar mig om det är detta som centerpartietkallar för decenlraliseringspolilik. Del vore bättre om man inriktade sig påatl övertyga jordbmksorganisalionerna, där man har så starkt politisktinflytande, om nödvändigheten av alt medverka i den decentralisering avstorsladskoncentrationerna som vi har drivit hårt och konsekvent frånsocialdemokratiskt håll i den svenska . Man kritiserar vidare även ortsklassificeringen. Jag skallinte säga så myckel om den, eftersom det är en fråga som ligger underprövning i departementet. Vi får se vad man på den punkten kommer fram till idet förslag som skall framläggas . kritiserar också flyllningsbidragen ochmenar tydligen all vi skall gå in för ett system där arbetsgivarna skall betalaflyttningen tUl storstäderna och alt omvänt även mindre högt kvalificeradarbetskraft skall få flytlningsbidrag, om den flyttar till stödområdet. Jagvill först för att detta skall stå fullständigt klart säga, altflytlningsbidraget utgår till den enskilde individen som en kompensation för deökade kostnader som uppstår i samband med flyttningen. Det utgår alltså intetUl förelagen. Jag vill sedan säga att flyllningsbidragen spelar en mycket Utenroll vid inflyttningen till storstäderna men all de har en mycket storbetydelse för dem som flyttar inom de ohka länen eUer mellan skogslänen. Endastvar tionde person som flyttar lill och endast var tjugonde somflyttar till eller får flytlningsbidrag, medan varannan personsom får flyttningsbidrag stannar inom något av skogslänen. Dessa uppgifterkanske ger en bild av hur flyltningsströmmarna går , 1 reservationen 8 föreslår man också att även mindre högtkvalificerad arbetskraft skall få flytlningsbidrag, om den flyttar upp tiUstödområdet. Man tänker därvid på, som man säger, svarvare, svetsare,mekaniker, smeder, snickare osv,, som flyttar upp till stödområdet när det skeren lokalisering eller utbyggnad av något företag där.