prot · FV09103 · 1972-12-31 00:00:00 — Ett faktum sommåste beaktas är ju att människor inte cyklar sä mycket i dagens samhälle mänga inkallade har kanske inte gjort detta på många är. Om förbud mot cykeltolkning vid militära förband harnaturligtvis aldrig cykeltolkat. Jag anser det vara ansvarslöst att under dessaförhållanden tvinga människor att delta i sådant. Jag har själv cykeltolkat,och jag upplevde detta som mycket riskfyllt. Ändå var jag van attcykla. Det har också påpekats att trots att värnpliktiga intetidigare cykeltolkat, så har de fått mycket kort övningstid. Det har nämnts attinnan den här transporten skedde hade man bara haft tio minuters övningstid. Omde uppgifterna är riktiga, understryker det behovet av att förhållandenautreds. har ju begärt en snabb utredning om de olyckor sominträffade i , Man kan naturligtvis inte heller komma förbi attcykeltolkning på starkt trafikerade vägar även innebär att man sättertrafiksäkerheten i fara, särskilt om tolkningen sker under vinterförhällanden. Jag vill med anledning av det jag anfört därför pä nyttställa frågan: Anser inte försvarsministern det angeläget att cykeltolkning sommilitär transportform mycket snart förbjudes? Vi har diskuterat den här frågan nästan varjeär, och jag tvingas upprepa att eftersom vi mäste räkna med att underkrigsförhällanden låta en stor del av våra militära transporter ske pä det härsättet, sä krävs att man under fredstid har en viss utbildning; den är tämligenbegränsad. Vi kommer inte ifrån det. För det första är vi av ekonomiska skäl ännu inte i densituationen att vi kan utföra alla transporter i samband med stora' övningarmed de personaltransportkärror som är under anskaffning. Det krävs åtskilligahundra miljoner ytterligare i materielanskaffningsanslag för att man skallkunna täcka den brist som finns på detta område, men anskaffningen pågår. För det andra anser våra militära experter att även om vihelt kunde fylla behoven av transporter med motorfordon, så tvingas vi ändå avstrategiska och taktiska skäl att låta en del av våra transporter ske på dethär sättet. Jag skall inte gä in pä varför det är så. Under den senaste tidenhar det förekommit flera artiklar i pressen där dessa skäl har förts fram. Tyvärr inträffar olyckor både i samband med transporter avmotorfordon och under cykeltolkning. Som vi hörde här, skedde en olycka iHalland där några blev lindrigt skadade och några allvarligare - för i varjefall en finns det risk för framtida men. Under hela den senaste femårsperioden har 71 värnpliktigaskadats, de flesta av dessa mycket lindrigt. Någon dödsolycka har inteförekommit . Det som är viktigt är attcykelmaterielen är av god kvalitet. Det är möjligt att det finns bristerdärvidlag, och det är det som vi nu håller pä att undersöka. HertMAGNUSSON i (vpk): rubrik efter de senasteolyckorna i löd: "Måste någon dö innan soldaterna slippercykeltolka?" Den rubriken är givetvis mycket tillspetsad, men jag trorändå att den har ett sakligt berättigande.Klart är nämhgen, att om svära olyckor kan inträffa vid cykeltolkning, så kandet också inträffa dödsolyckor. Jag tror också att de värnpliktiga upplever detså. De anser själva att det är riskfyllt att tolka. Av egen erfarenhet vet jagockså att man känner pä det sättet. Man skall också komma ihåg att människornai dagens samhäUe kanske inte är hka cykeltränade som fallet var för 10, 15 eller20 är sedan. Det finns också anledning säga något om de militärasäkerhetsbestämmelserna i detta fall. Vid den senaste interpellationsdebattenrörande denna fråga poängterade försvarsministern att vi har mycket noggrannabestämmelser för cykeltolkningen, men jag undrar hur det egentligen är med densaken. Är det riktigt som det påstås, att de värnpliktiga bara har bakom sig enövningstid , när det i bestämmelserna sägs att övningstiden skallvara innan det blir fråga om någon längre transport medcykeltolkning? Jag frågar också om det inte skulle kunna vara möjligt attöva de värnpliktiga i cykeltolkning utan att fördenskull ge sig ut påtrafikerade vägar, där man också blir en fara för den övriga trafiken. Jagföreställer mig att man mycket väl skuUe kunna öva cykeltolkning päkaserngärden eller liknande och utan att ge sig ut i trafiken. Värdet av själva transporterna vid tolkning kan väl ocksåifrågasättas. Det finns ju möjligheter att transportera människor på annat sättän med cykel. Likaså ifrågasätter jag värdet av den erfarenhet som vinns genomcykeltolkningstransporterna. Jag tycker att dessa frågor är så pass allvarliga att detborde finnas skäl att noggrant överväga om man inte kan slopa cykeltolkningen.Jag tyckte också att försvarsministern förra gängen var inne pä den tanken, ochjag hoppas att han inte har ändrat sig på den punkten. Det har sagts att man nu skall anskaffa 30 000 nya cyklar,och det är naturligtvis mycket bra, om de cyklar som finns är av dålig kvalitet,vilket man har påstått. Men jag tror inte att det bara är den saken som äravgörande för om olyckor inträffar eller inte. Om förbud mot cykeltolkning vid militära förband Jag bör kanske tillägga en sak, nämligen denatt det faktiskt bland de värnpliktiga rader delade meningar i denna fråga. Omman använder cykel vid transporter i samband med övningar - och det tror jagunder alla förhållanden kommer att bli nödvändigt under många är - sä har manatt välja mellan tolkning eller vanlig cykelmarsch, alltså dä de får trampa sincykel själva. Och vet vi att de flesta föredrar tolkningen, ty då slipper deatt ta sig fram av egen kraft - och det är ju inte oväsentligt. Vad slutligen angår huruvida det kan ha begåtts fel vidförvaringen och skötseln av cyklarna eller om de värnpliktiga har fått för kortövningstid får vi ju svar på de frågorna genom de undersökningar som pågår. Överläggningen var härmed slutad. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten § 7 Omåtgärder mot ungdomsarbetslösheten Herr inrikesministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels i (s),dels hert i (fp) i kammarens protokoll för den 17 oktoberintagna frågor, nr 237 respektive nr 241, och anförde: i har frågat vilkaåtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. i har frågat om jag avser vidtasärskilda åtgärder för att minska risken för en fortsatt och ökad arbetslösheti vinter bland ungdom och andra utsatta grupper i storstäderna. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Utöver de åtgärder som redan har vidtagits föratt öka sysselsättningen för ungdomar och andra grupper kommer regeringen inomkort att för lägga fram förslag till ytterligare sysselsättningsskapandeåtgärder. a. kommer att föresläs att ett särskilt bidrag skaU utgå tillföretag som nyrekryterar arbetslösa. Syftet är att förbättrautbildningsmöjligheterna och sysselsättningen för ungdomar under 25 är ochkvinnor. Dessutom kommer arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten attdrivas i ökad omfattning. Åtgärderna avser hela landet men fär särskildbetydelse i storstadsområdena med hänsyn till det stora antalet ungdomar där. HertJÖNSSON i (s): Jag vill gärna tacka inrikesministern för svaret. Jag har i min fråga om vidtagande av särskilda åtgärderför att minska arbetslösheten talat om åtgärder för vissa grupper istorstäderna. Det har jag gjort därför att jag vet att förhållandena i de trestorstäderna är ganska likartade. Klart är emellertid att de förhållanden jagkänner bäst är förhållandena i min hemkommun . Då jag ställde frågan, , hade vi i Malmödrygt 4 500 registrerade arbetslösa. i hade kortdessförinnan i en arbetsmarknadsöversikt för hösten-vintern 1972/1973konstaterat att arbetslösheten i var besvärande hög. Man sade iden översikten också att blivit speciellt drabbat. En av anledningarna till att jag ställde frågan omsysselsättningsätgär-der i var att jag kände och känner en mycket starkoro inför den utveckling som ägt rum beträffande sysselsättningen i underdet . Det går inte att lita tiU de fria krafternas spel; vi är iMalmö i starkt behov av särskilda åtgärder för att förbättra sysselsättningen.Jag vill gärna säga till inrikesministern att vi inom den fackliga ochpolitiska arbetarrörelsen i sätter vår tillit till att regeringen ärberedd att vidta särskilda åtgärder för att öka sysselsättningen i län. Men jag vill gärna understryka att ätgärderna brådskar.Sedan jag ställde frågan har antalet arbetslösa ytterligare ökat. Drygt 4 700personer är utan jobb i . Det är en utökning med 200 sedanseptember. har antalet lediga platser minskat. Jag är därför glad för attinrikesministern nu signalerar att regeringen är beredd att lägga fram förslagom ytterligare åtgärder, som skapar sysselsättning främst för ungdomar ochkvinnor. i (fp): Rätten till arbete är en av de främsta ochvärdefullaste mänskliga rättigheterna. Att gä miste om den är en utomordentligtallvariig förlust. Detta gäller givetvis alla i produktiv ålder, oavsett vilkengeneration de tillhör. Men förlusten är inte minst kännbar när den drabbar deunga, som länge förberett sig och länge sett fram mot den dag då de skulle ut iförvärvslivet. De vill göra en insats, finna en meningsfull sysselsättning,skapa sig en trygg framtid. I stället finner de att ingen behöver deras insats,ingen uppgift väntar på dem, de är helt enkelt ställda utanför, och socialvårdenblir deras enda tillflykt. Vad detta kan innebära för en ungamänniska behöver jag inte närmare gå in på. Vi vet att i arbetslöshetens spårföljer allvarliga sociala problem. Det är inte några få ungdomar som drabbas avarbetslösheten. 46 000 har sökt men inte fått jobb. I mitthemlän var nära I 000 ungdomar arbetslösa, och i min hemkommun var det 88. Detär allvarliga siffror, om vi betänker att det stora flertaletungdomar inte är arbetslöshetsförsäkrade och många därför inte heller anmälersig till arbetsförmedlingarna. På ett ställe hade man 37 anmälda, men denansvarige tjänstemannen räknade med att 150 var arbetslösa. Ungdomsarbetslöshetenär därför i verkligheten väsentligt större, kanske dubbelt sä stor som de angivnatalen visar. Det är därför ytterst angeläget att komma till rätta med deproblem som det här är fråga om. Jag hälsar givetvis med tillfredsställelse deåtgärder som inrikesministern nämnde, och jag tackar inrikesministern försvaret på min fråga. Men det behövs mera. Yrkesutbildning och arbetsförmedlingbehöver fä ökade resurser för att hjälpa de unga. Speciella beredskapsarbetenmäste komma till. De statliga och kommunala myndigheterna bör kunna hjälpa tillatt i större utsträckning bereda ungdomarna aspirantplatser. Men framför alltgäller det att bereda näringslivet sådana villkor att man kan utvidga ochanställa flera. Allt som kan göras mäste göras för att hjälpa de unga till enmeningsfull sysselsättning som även ger utkomst. Jag efterlyser också den allmännasysselsättningsförsäkring som jag och några andra folkpartister motionerade omredan 1966 men som vi ännu saknar. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Som i känner till har jagpå ort och ställe gjort mig underrättad om situationen i , och jag är välmedveten om att den är bekymmersam på det sätt som framhåller. Jagkänner också till situationen i och här i . Bilden är i så måtto ny för oss att vi den här gångenmöter en situation med förhållandevis få arbetstillfällen i storstäderna. Vifår gå mycket långt tillbaka i tiden för att finna en situation som liknar dennuvarande. Därför har vi också inriktat mycket av åtgärderna på att nå uttill Om snabbare behandling av lokaliseringsärenden ungdomen.Jag föredrog att i mitt svar mycket kort omnämna det särskilda stöd som vi gertill industrier som i detta läge vill anställa ungdom. Den här femkronan, somdet redan har talats sä mycket om, tror jag kan betyda väldigt mycket. Om detär betyder den ett tillskott pä till ett företag för varje nyanställd. Det kan vara en värdefullstimulans. Vi kommer dessutom att vidta särskilda åtgärder för attarton- och nittonåringarna också skall komma in på teoretiska och praktiskakurser som AMS anordnar. Vi tänker där göra ett undantag frän de i övrigtgällande reglerna. Jag vill till i säga att vi ocksåhar sörjt för att arbetsmarknadsverket skall fä resurser att gå ut och söka uppungdom. I varje länsarbetsnämnd kommer man att avdela eller nyanställa enperson för att svara för den uppsökande verksamheten bland ungdomen. Vi fär i ett annat sammanhang tillfälle att diskuteradetta, men jag kan försäkra att regeringen är i hög grad uppmärksam pä despeciella problem som föreligger. i (fp); Jag tackar inrikesministern för dekompletterande uppgifter han nu lämnade. Jag tror också att det är värdefulltom det går att anordna praktiska kurser för dessa ungdomar. Man skuUe kanskehär via skolstyrelserna kunna åstadkomma väsentliga ting. Jag tror också att det är värdefullt attarbetsmarknadsverket får resurser för en uppsökande verksamhet. De unga behöverdet stödet, och jag sätter värde pä att detta sker. Allt som kan göras för atthjälpa de unga i denna oerhört påfrestande situation bör och mäste göras. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Om snabbare behandling av lokaliseringsärenden Herr inrikesministern ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 238, och anförde: i har frågat om jag ärberedd medverka till att väntetiden vid lokaliseringsärendens behandling avkortas. Under trycket av bl. a. konjunkturutvecklingen harstödärendena blivit mera komplicerade än vad de var i inledningsskedet avstödverksamheten. Mera tid har måst ägnas ät framför allt uppföljnings- och bevakningsfrågor.Detta har medfört att handläggningstiden blivit längre. För att bl. a. minska tidsutdräkten vid behandlingen avstödärendena övervägs särskilda åtgärder i syfte atteffektivisera handläggningen av de tidskrävande och oftast brådskandeuppföljnings-och bevakningsärendena. HertWESTBERG i (fp): Jag ber att få tacka inrikesministern för detpositiva svaret. Jag har kommit i kontakt med faU, där man har fått väntaöver ett är pä utslag frän . senast gällde det ett, somjag tyckte, relativt enkelt ärende, där vederbörande hade fått vänta över tremånader pä besked. har varit dyrbar för företaget i fråga. När vi vetatt ju fortare man kommer i gäng desto snabbare kan man nå resultat när detgäller att bereda sysselsättning, är det utomordentligt angeläget att härförsöka avkorta väntetiderna. Inrikesministern anför att man överväger åtgärder i syfteatt effektivisera handläggningen. Då mäste jag förklara mig nöjd och uttaladen förhoppningen att man verkligen också när resultat, sä att man fär fram såsnabba åtgärder som möjligt. Snar hjälp är dubbel hjälp. Om utbyggnad av företagshälsovård m. m. inomstuveribranschen Jag kanske skall ge den upplysningen att delånga väntetiderna för vissa ärenden ofta beror pä att materialet inte ärkomplett när det kommer in. Man fär lov att begära ytterligare uppgifter. Jag vet inte om i hade sin egen bygdi åtanke. Jag gjorde mig faktiskt mödan att ta fram sex ärenden som vi hadejust från . När det gäller dessa ärenden har handläggningen iinrikesdepartementet tagit en till tre ä , innan beslut fattats. Detkan man nog inte säga är en särskilt lång handläggningstid, eftersom frågornaofta är komplicerade. Men vi försöker vinnlägga oss om snabb behandling. I denmän vi kan ytterligare förbättra handläggningen, skall vi självfallet se tilldet, eftersom det är mycket angeläget att besluten fattas snabbt. i (fp): Jag tycker nog att det är mycketrekommenderande att departementet kunnat klara sädana här frågor pä sä kort tidsom inrikesministern här anger - tre ä . Dä blir man förvånad överatt vissa ärenden kan ta eller, som jag sade, över . Detär exempel som jag har mött i mitt hemlän - dock inte i . Överläggningen var härmed slutad. §9 Om utbyggnad av företagshälsovård in. m. inom stuveribranschen Herr socialministern erhöll ordet för att besvaraherr Hattgrens (vpk) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr229, och anförde: har frägat om jag är beredd attutan avvaktan pä arbetsmiljöutredningens väntade betänkande ta initiativ tillnågra omedelbara åtgärder i anledning av en avgiven rapport om behovinom stuveribranschen av utbyggd företagshälsovård, tekniskt arbetarskydd ochergonomisk verksamhet. Om utbyggnad av företagshälsovård m. m. inomstuveribranschen Som ett led i ätgärderna för ett effektivare arbetarskyddinom stuveribranschen har arbetsmedicinska avdelningen inom arbetarskyddsstyrelsengenomfört en serie undersökningar om stuveriarbetet. I en sammanfattanderapport om undersökningarna lämnas en redovisning av de medicinska,arbetsfysiologiska, arbetshygieniska och ergonomiska problem som för närvarandeär förenade med stuveriarbetet. Undersökningsresultaten kommer att ligga till grund förnya anvisningar från arbetarskyddsstyrelsen om åtgärder för en bättrearbetsmiljö inom stuveribranschen. Förberedelserna för utarbetande av dessa nyaanvisningar är redan i gäng. HerrHÄLLGREN (vpk): Jag skall först be att få tackasocialministern för svaret, även om det inte ger något svar på min fråga. En av orsakerna till att jag pä nytt har tagit upp fråganom ökade insatser pä arbetarskyddsområdet för just stuveriarbetet är den alarmeranderapport från arbetsmedicinska institutet, vilken har avgivits efter denundersökning som socialministern här talade om. Det är inte möjligt att i en debatt som denna gå in idetalj och redovisa det resultat som man har kommit till. Jag förutsätter attsocialministern har tagit del av den rapporten, vilket ju också framgår avsvaret. Vad man kan konstatera är att stuveriarbetet är ett av defarligaste och riskfullaste arbetena. För att bara ta ett par axplock ur deredovisade resultaten kan Jag nämna att det vid uppmätning av avgaser vidanvändande av truckar o, d. har visat sig att man har kunnat uppmätakoloxidhalter pä . Det rekommenderade hygieniskagränsvärdet är , dvs. det uppmätta värdet är tjugo gånger högre ändet rekommenderade gränsvärdet. Kväveoxidhalt har uppmätts till mellan 10 och50 ppm. Det hygieniska gränsvärdet är här 5 ppm. Dammätningar har gjorts, t.ex. vid lossning av glaubersalt - således en lös last - där luften harinnehållit damm per kubikmeter, som stuveriarbetarna fär andas inunder arbetet. Vidare konstateras att de hygieniska gränsvärdena beträffandebuller ofta kraftigt överskrids, givetvis med hörselskador som följd. Ett annat mycket allvarligt problem är hanteringen avgiftiga och hälsovådliga ämnen, som visar en tendens att kraftigt öka.Hanteringen av sådana ämnen skall naturligtvis bevakas pä ett alldeles särskiltsätt och med största noggrannhet. IMCO-coden reglerar dels hanteringssättet,dels hur dessa varuslag skall lastas i fartygen. Dess värre är inte i någon större utsträckning kända av vare sig arbetschefer,arbetsledare eller skyddsombud, vilket naturligtvis är en stor brist. Här ärdet nödvändigt med en landsomfattande information till skyddsombuden ochspeciellt till arbetsledarna och andra ansvariga personer. Naturligt är att man, utan att avvaktaarbetsmiljöutredningens delbetänkande, som väntas komma, vidtar kraftigaåtgärder för att komma till rätta med de stora problem somarbetarskyddsfrägorna utgör för stuveriarbetarna. Socialministern har intesvarat på den frågan, varför jag efterlyser om han har för avsikt att vidtasädana åtgärder. Jag vill hänvisa tUl mitt svar. Jag påpekadeju att undersökningsresultaten, som talade om här, kommer attligga till grund för de nya anvisningar som arbetarskyddsstyrelsen just nu är ifärd med att utarbeta. Detta ärmitt svar. Det är ju detta det gäller. Hert (vpk): Naturligtvis är det bra att man har ettunderlag för att skaffa fram effektivare och framför allt skärpta anvisningarnär det gäller stuveriarbetet, men i den rapport som har lämnats på basis avutredningen sägs det att de undersökningar som är gjorda inte kan anses somfullständiga, eftersom man inte har fått bestämma vilka arbeten - speciellt desvåra arbeten som förekommer - som skulle undersökas, utan man har varithänvisad till de arbetsmetoder eller den arbetsart som just dä har pågått, ochdet är dem man har undersökt. Följaktligen är det inget bra material som liggersom grund för att skaffa fram anvisningar. Dessutom innebär det ingen lösning att hänvisa till nyaanvisningar. De förra anvisningarna, som tillkom 1965, förbereddes i sex är.Jag hoppas verkligen att dessa anvisningar, som skall komma till stånd, intetar hka - då är problemen fortfarande lika alarmerande förstuveriarbetarna framöver. Vad jag menade med min fråga var om socialministern varberedd att utan hänsyn till vare sig tillkomsten av nya anvisningar ellerarbetsmiljöutredningens delrapport vidta extra ordinära åtgärder just förstuveri-facket för att komma tUl rätta med de värsta olägenheter somstuveriarbetarna har. Om utbyggnad av före tagshälso vård m. m. inomstuveribranschen Jag vill påpeka för attarbetarskyddsstyrelsen självfallet inte lagt ned sitt arbete för att denviktiga arbetsmiljöutredningen pågår. Tvärtom är det ett viktigt ochansvarsfullt arbete som arbetarskyddsstyrelsen fortlöpande utför. Just därför att det som påpekat - gällerett område som är fyllt av risker och faror, kommer man mot bakgrunden av denutförda undersökningen att sätta in operativa insatser genom anvisningarna. Sedan vill jag utan att förlänga debatten, herr talman,påpeka att utöver dessa grundläggande åtgärder som de särskildaundersökningarna och utarbetande av skyddsanvisningarna utgör, har ocksåyrkesinspektionens insatser byggts ut avsevärt för att fåtill stånd en tillfredsställande arbetsmiljö inom stuveribranschen. Låt mignämna att har inspektionen tillförts fem nyatjänster för att intensifiera tillsynen ute på stuveriarbetsplatserna. Överiäggningen var härmed slutad. Ang. begärd utredning om åtgärder mot tobaksrökningen begärd utredning om åtgärder mot tobaksrökningen Herr socialministern erhöllordet för att besvara ' (fp) i kammarens protokoll för den 17oktober intagna fråga, nr 245, och anförde; har frägat mig när den utredningom åtgärder mot tobaksrökningen och det förslag angående varudeklaration ochhälsovarning på tobaksförpackningarna, som har begärt, kommer attredovisas. fick i uppdrag avregeringen att med utgångspunkt i rapporter frän Världshälsovårdsorganisationenredovisa en allsidig medicinsk undersökning rörande tobakskonsumtionen och ianledning härav vidtagna åtgärder samt att lägga fram förslag till deytterligare åtgärder inom verksamhetsområde som styrelsenfinner erforderliga. Vid uppdragets fullgörande skall beaktavad som anförts i en skrivelse som överlämnats tobakens skadeverkningar. Enligt vad jag inhämtat kommer attredovisa resultatet av detta utredningsuppdrag . HerrROMANUS (fp): Rökningen är ett av de största hoten motfolkhälsan. Enligt en uppskattning av doktor dör omkring8 000 personer i värt land som en följd av cigarrettrökning. Det ärmånga gånger fler än trafikens offer. Rökningen är också ett slöseri med ekonomiska resurser ochinnebär en miljöförstöring på arbetsplatser och i samlingslokaler som är besvärandebåde för den stora grupp som inte röker och för rökarna själva. Mot den bakgrunden är det inte förvånande att riksdagenvid upprepade tillfällen har begärt åtgärder mot rökningen. Beslut och1970 om en samlad utredning om tobakens skadeverkningar och förslag tillåtgärder följdes inte av regeringen. Först 1 - efter att ytterligareframstötar hade gjorts bl, a. i - fick i uppdrag attgöra en utredning. I sitt enhälliga betänkande nr 21 är 1971 antaget avriksdagen - underströk socialutskottet att uppdraget skulle utföras skyndsamt.Utskottet uttalade också - med anledning av motioner om obligatoriskhälsovarning och varudeklaration på tobakspaketen att den speciella fråganborde bli föremål för utredning och förslag . Det har gått utredningentillsattes. Det borde komma resultat. Här finns många goda krafter som villlämna sitt bidrag i arbetet mot tobaksrökningen. Som ett exempel kan jag nämnamin hemkommun , där man just bedriver den troligen förstakommunala kampanjen i sitt slag mot rökning. Den riktar sig inte bara tillskolungdomen utan till alla kommunens invånare.