prot · FV0991 · 1972-12-31 00:00:00 — Mittenpartierna har inte ens krävt merapengar för nästa budgetår ulan överlåter med varm hand ät regeringen att skaffade pengar som eventuellt behövs. Det kanske var synd. Så begick oförsikligheten att såsom levandebevis för denna kompromissvilja frammana i talarstolen. Däåterställdes ju allt till det gamla igen. Vi har fört inånga diskussioner med mittenpartierna iförsvarsfrågan f(ir att se om vi kunde komma överens med dem. Jag har försöktnoga följa dessa diskussioner. Det resultat vi kom fram till var att detframför allt från den hårt drivande ställdes sådana krav som del varuppenbart alt vi inte kunde gå med på. Mittenpartierna vill inte ta ställningtill sådana frågor som försvarels uthållighet och djupförsvaret samt kräverekonomiska ramar som vi inte kan acceptera. Detta fick vi bevisat. Det ärbeklagligt, men vi kan glädja oss ål den stora enighet som ändå föreligger omförsvarspolitiken. Det kanske var lika bra alt denna meningsbrytning kom tilloffentligheten. Till vill jag säga följande: Det varnaturligtvis inte bottenrekord alt citera Per . Vad herr försvarsminislernmenade var att det är något av ett bottenrekord atl på det sättet använda enpolitisk motståndare. läste under teatraliska former upp ett långtavsnitt, som var och en efter en mening kunde höra var ett tal av Per EdvinSköld. Men läste länge, innan han talade om vem författaren var. Sägjorde han ett försök atl ställa detta uttalande mot den nuvarandesocialdemokratiska riksdagsgruppens politik. Vad Per har sagt harvi alla inom socialdemokratin som sysslar med försvarsfrågor i sak anfört vidolika tillfällen, om än inte .så formfulländat, gentemot dem som vill förordaen avrustning. Det som var obehagligt i uttalande var althan därmed försökte antyda en bristande försvarsvilja hos socialdemokratin ocharbetarrörelsen hos mannen i ledet, eller vad han använde för ullryck. 1 ettläge, då detta land per invånare satsar på försvaret mest i världen näststormakterna och samt , som befinner sig i krig.Sä myckel satsar vi på försvaret. Atl ens anlydiiingsvis se delta som ettuttryck för bristande försvarsvilja ocli dä försöka använda sig av tricket attbegagna en av vår rörelses förnämsta företrädare såsom vittne ger ett utomordentligt obehagligt intryck. Försvarets fortsatta inriktning m. rn. enigheteni försvarsfrågan, men det är ett politiskt faktum, klarlagt i dagens debatt,att moderata samlingspartiet står fullkomligt ensamt på sin linje ute på denena kanten. Försvarsviljans mest konkreta uttryck är att man betalar pengar påsin skattsedel till försvaret. Av erfarenheten har vi lärt oss att det ifrämsta hand är vi som får svara för försvarsviljan. Jag tror atl det var PerEdvin som brukade säga att högern inte är någon hjälp för oss. Den ärbara en black om foten eller en kvarnsten om halsen när det gäller atlargumentera för försvaret, därför att den med en säkerligen uppriktig försvarsviljaförenar en ständig agitation mot de skatter, som skall till för att betalaförsvaret, och mot den statsmakt som skall sköta försvaret. Därför har vi fåttlära oss att utan er hjälp hos "mannen i ledet" motivera deförsvarsutgifter, som utgör det konkreta uttrycket för försvarsviljan. Såkommer det av allt att döma även att bli . Även kommer vi attställa mycket stora krav på den svenske skattebetalaren när det gäller attsatsa på försvaret. Vi måste anpassa försvarets organisation till en rimligekonomisk ram. Och jag är övertygad om att denna försvarsorganisation kommerall ge ett konkret uttryck för vår vilja att värna landets frihet ochoberoende. Jag har också en förhoppning som gränsar till en övertygelse omen bred uppslutning kring en sådan försvarspolitik. () kort genmäle: Statsministern följde ju sin vana att låtsassom om det blivit en dramatisk vändning i debatten, ett avslöjande eller så.Jag har inte alls upplevt det på det sättet. Jag tycker att det var värdefulltatt vi fick det principieUa meningsutbytet mellan försvarsministern och herrWedén. Men trots all min vänskap med och hur mycket jag än beundrarden arbetsinsats han lagt ned på dessa frågor är det såsom skett i den allmännadebatten fel att döpa principen om ett balanserat djupförsvar tillWedéndoktrinen. Del är icke en uppfinning av . Del är ett klart ochskickligt sätt att formulera grundläggande principer som varit vägledandeför den svenska försvars-planeringen. Jag tror att försvarsministern ändåskulle tänka sig" för mer än en gäng innan han driver de nyansskillnadersom råder till en så hård principiell brytning som han antydde i sitt sistainlägg. Det är ett konstruerat motsatsförhållande mellan tyngden iinitialstyrkan och tyngden i uthålligheten som ni har ställt er bakom. Detfinns, herr försvarsminister och herr statsminister, ett värde, som icke kanmätas i kronor eller Imppstyrkor, när det gäller trovärdigheten i den svenskaneutralitetspolitiken, nämligen om det finns en bred uppslutning i den svenskapolitikens mitt kring försvarskostnaderna. Jag beklagar att ni inte denhärgången har tagit den chansen. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle: Det är väl rätt klokt av oss atl ge dessaskUlnader rätta proportioner. Vi vet att .skillnaden i pengar i planeringsramenför de fem åren är en och en kvarts miljard. Vi vet att när regeringenlade sin propositionvar det icke känt i varje fall icke anmält i propositionen att det kommitfram nya oeräkningar som tydde på en urholkning av storlekdsordningen enmiljard. Vi vet att man sätter in besparingar för att neutralisera en del avdetta. Men om nu skillnaden är en och en kvarts mUjard, kan mandi-kutera hur mycket av den miljarden man kan spara in, men då äi detåterstoden som är en faktisk ökning . Att ta detta so:,underlag för att säga att här står två vitt skilda principer beträffandelorsvarets inriktning mot varandra, det känner jag verkligen inte särskiltstarkt för. Det är väl ändå i lig: att säga sig, att vad man skjutertill ovanpå den här summan får naturligtvis en god marginell effekt vi har enbasorganisation och varje tillskott får en god försvarseffekt. Att säga att det är bra att denna principiella skillnadblir ådagalagd när det per budgetår rör sig om så små pengar innebär ju somherr uttryckte det tidigare en strid om påvens skägg. Jag tror att jag i det här sammanhanget vågar klartdeklarera, att hade det kommit till rejäla samtal om en möjlighet att ge dethär innehållet en bred samling, så inte hade det funnits några principiellamotsättningar som hade hindrat detta. Försvarets fortsatta inriktning m. m. () kort genmäle: Statsminister var sig i allra högstagrad själv här i talarstolen. Först berömde han alla desocialdemokratiska talarna för deras "utomordentliga argumentation".Sedan beskyllde han mig för att göra mig skyldig till obehagligheter. Jag varteatralisk och jag använde "tricket" att frammana Per idagens debatt, i syfte att ställa honom och hans uppfattning emot den svenskaarbetarklassen och den svenska arbetarrörelsens intresse för det svenskaförsvaret. Nej, herr statsminister, det var inte i det syftet! Detvar för att Per och min egen argumentation var identisk då detgällde att varna för önsketänkande om en varaktig avspänning som skulle kunnamotivera en regeringsproposition som bryter mot försvarsprinciper som densvenska regeringen tillsammans med den demokratiska oppositionen harställt sig bakom. Det är den helomvändning i försvarstänkande som dagensproposition kommer att leda till inom , som jag framför allt vänder migemot. Den står i strid med de tankar och uttalanden om konsekvens iförsvarsplanering och försvarstänkande som Per gavuttryck åt på ett utomordentligt sätt; pä ett sådant sätt att jag tyckte attdel borde återfinnas i kammarens protokoU. Hur illa än må tyckaom uttalandet, står det nu i protokollet. Det är värdefullt. Vi moderater står nu ensamma och isolerade det är enbeskrivning som jag känner igen. Vi bibehöll exempelvis den ställning somregeringen en gång intagit när det gällde EEC-frågan. Vi hävdar nu denuppfattning då det gäller försvaret, som de demokratiska partierna varitöverens om tidigare, nämligen att bibehålla försvarspolitisk handlingsfrihet.Vi är konsekventa i vårt ståndpunktstagande. Men därmed skulle vi enligt herrPalmes terminologi vara isolerade och stå utanför gemenskapen. Försvarets fortsatta inriktning m. m. Jag tycker inte man skall argumentera på det sättet. Inteminst mot bakgrunden av att statsministern själv påstod, att socialdemokraternaalltid har försvarat försvarsutgifterna mot opinionen. Varför är ni inteberedda alt göra det i fortsättningen? drar ni ju ner försvarsutgifternareellt sett på ett sådant sätt att det kommer att leda till enväsentlig reducering av försvarets effektivitet. Jag tycker, för att användaherr Palmes eget uttryck, all argumentation mot mitt parti även iövrigt gjorde ett utomordentligt "obehagligt" intryck. Det lätannorlunda, , när man i diskuterade vad som hade hänt iförsvarsuppgörelserna 1958, 1960 och 1963. De omdömen som man från regeringenssida fällde om det dåvarande medverkan i försvarsuppgörelsernahar ingenting gemensamt med det omdöme om oss statsministern fällde. Jag skall inte ägna mig så mycket mera åt herrBohman. Det är inte alls fel att citera Per . Men att använda ettlångt citat och sedan säga att han hade stått främmande inför dagensförsvarsmiljö det är det som är det otillåtna i sammanhanget. Jag har en gång också berömt högern. Det var en ganska braöverenskommelse som man gjorde 1958, då man verkligen stod upp för att betaladen, men det har man sedermera inte gjort särskilt väl. Vår uppfattning atl en avspänningspolitik nu skönjs ivärlden har stöd av den överväldigande majoriteten av ledamöter i dennakammare. Även i sitt förnekande av den avspänningen är ensam. Vidare ärdet bara ett politiskt faktum att konstatera att moderata samlingspartiet stårensamt i dagens försvarspolitiska debatt. Slutligen, visst får vi även försvaraförsvarsutgiflerna. Vi har lagt upp ramar pä över 32 miljarder . Viökar försvarsutgifterna med 500 miljoner. Visst får vi försvara dettainför skattebetalarna och inför de partier, framför allt , somständigt förespeglar medborgarna atl här finns stora besparingar inom räckhåll,här finns stora skattesänkningar inom räckhåll, här plågas medborgarna på ettotillålligt sätt av staten med stora skatter. Det har tillhört ovanligheternaatt jag någonsin har hört eller någon av hans partivänner peka påden utomordentligt stora och tunga post på skattsedeln som försvaret trots alltutgör. På den punkten har vi fått stå ganska ensamma. Till herrar och vill jag bara säga att jagdelar mening att man bör ge skillnaderna mellan oss rättaproportioner. Såvitt jag kan förslå är det från hans sida barafråga om samma sak som 1968, nämligen att man bjuder litet högre försvarsutgifterför femårsperioden jämfört med regeri.igens förslag, att man för nästa budgetårinte kräver några ökade försvarsutgifter annat än i den formen att man sägeralt regeringen må återkomma på tilläggsstat med förslag om ökadeförsvarsulgifter. Det är en kanske icke helt heroisk attityd, men den finns däri alla fall. Sedan beklagar man att det inte blev en uppgörelse. Medalla de oändliga diskussioner som jag har följt på olika plan förvånar det mig kanskeockså, när man tar del av attityderna i dagens debatt, men vi får Nr 91 Det är ju så att vi skall ta ställning lill försvarspolitiken och Mändaeen den försvarsutgiflernavarje år, och vi får väl se hur del blir hur jq mai 1972 högaförsvarsutgifter man då kommer atl kräva, eller om man kommer ---------- attkräva några organisatoriska förändringar. Då får vi praktisk erfarenhet rorsvarets Jortsatta av om detvar onödigt att i är inte tre partier hamnade på samma linje, mriKlning m. m. eller om del var nödvändigt med hänsyn till all skiljakligheler består i bedömningen. På den punkten får vi en första kontrollstation redan vid behandlingen av nästa års försvarsbudgel. () kort genmäle: medgav i alla fall statsministern atl vivar med och betalade, som del helte, försvarsbeslut. Är verkligen statsministernså okunnig att han inte vet att vi var med och betalade 1960 och 1963 årsförsvarsbeslut också? vet statsministern hur det verkligen förhöll sig. Vi har varit med och "betalat" vari endaförsvarsförslag som vi har lagt i den här kammaren. Vi har stått för våraförslag, . Men det är klart alt jag, mot bakgrunden av dagensdiskussion, finner det beklagligt alt vi är det enda demokratiska parti i dennakammare som är berett alt bibehålla den försvarspolitiska handlingsfriheten äveni fortsättningen. () kort genmäle: Bara ett par saker. När det gäller det närmastkommande budgetåret är skillnaden bara atl vi utgår från som säkert altnettoprisindex inte kompenserar så att del är möjligt alt uppnå regeringensegen ambition. Det är vad som är sagt i den reseivationen. Vad gäller femårsperioden skall jag inte ta en diskussionmed statsministern, när han försöker göra gällande att vår propå är ett överbudsom lagts bara för att markera en skillnad i det avseendet. Äter och åter harjag tryckt på att del blir en urholkning i storleksordningen -jag sägerstorleksordningen - en miljard, och att skillnaden blir1,. Regeringen måste väl, när den lade sin proposition, hahaft avsikten att åstadkomma ett försvar med ett visst materielll innehåll, ochdå är det för mig myckel svårt atl förstå varför regeringen inte ens i dettanya läge var beredd atl la en diskussion för att vidmakthålla denna materiellanivå. Det är ju vad man i huvudsak skulle ha kunnat uppnå. Sedan kom då dennaskillnad fram, men jag upprepar att jag inte tänker fortsätta diskussionen idet här avseendet. Jag noterar som något positivt att statsministern sägeratt det rätt snart kommer en ny kontrollstation, då vi får se om del är möjligtatt få i gång diskussioner som leder till resultat, så att vi för omväriden kanvisa att det råder stor politisk enighet om alt trygga vår alliansfria politikmed gemensamma ansträngningar på försvarssidan. Det är ett viktigt led iutrikespolitiken. 4* protokoll 1972. Försvarets fortsatta inriktning m. m. () kort genmäle; Till så riktiga beskrivning avalt regeringen genom alt den icke redovisat bakgrunden tUl och innehållet ifelräkningsmiljarden har givit allmänheten en felaktig bild av vad regeringenseget program kan åstadkomma i försvarseffekt vill jag bara lägga det konstaterandetatt ett huvudsyfte med mittenpartiernas uppläggning just har varit attåstadkomma och bevara handlingsfriheten för framtiden. Eftersom det i ett av desenaste debattinläggen förekom en felaktig beskrivning på den punkten, har jagvelat slå fast detta. Det räcker med att konstatera atl herrar Helénoch aUtså förordar 1,25 miljarder större försvarsutgifter underfemårsperioden. Jag har inte moraliserat över det, jag har bara konstateratdet som ett faktum. Om jag skulle ge mig in på del som diskuterats underförmiddagen och tidigare, skulle jag tvingas ta upp att den s. k.Wedéndoktrinen skulle kräva mycket större ökning av försvarsutgifterna ände 1,25miljarderna. Det anser våra experter på området. Men jag lämnar det därhändärför alt jag tycker det är litet synd att förstöra debatten med den här typenav små påhopp som gjorde om att vi vilseleder allmänheten och detena med det andra. Jag bortser från det. Jag lar fasta på vad sade. Det är klart attdet går att inför omvärlden klargöra, att det råder bred enighet omdet svenska försvaret, men att det är två partier som vill öka försvarsutgifterna med . Sedan ärdet då till yttermera visso, för att övergå till , ett parti somvill ha avsevärt mycket mera pengar till försvaret. ville hävda atthan är den ende som är ståndaktig bland dessa soldater. Det är riktigt att jag apostroferade högerns insats år1958. Då var man beredd att ta vissa ökade punktskatter i syfte attfinansiera det årets försvarsöverenskommelse. Då var högern med och villebetala. Alla andra år har moderata samlingspartiet visserligen varit med omförsvarsuppgörelserna, men man har enständigt fortsatt med all begära storaskattesänkningar utan att föreslå motsvarande besparingar. Bara i årets budgetkommer det strax att visa sig att moderata samlingspartiet föreslårutgiftsökningar med mycket betydande belopp men ändå kräver lägre skatter,åtminstone i allmänna ordalag och även i diverse preciserade motioner. Därför menar jag att om man undantar i enmycket konkret situation - det finns en motsättning mellan moderaternasständiga krav på höga försvarsutgifter och anklagelser mot regeringens förmentbristande vilja att tillgodose försvarets intressen och deras Uka envetetframförda krav på stora skattesänkningar, tal om den orimliga skattebördan,angrepp på den offentliga sektorn, när man vet att det är denoffentliga sektorn som måste sköta försvaret och att det är landetsskattebetalare som kollektivt och gemensamt måste stå för räkningen förförsvarskostnaderna. Jag kan emellertid med glädje konstatera att denna moderata samlingspartietsständigt bedrivna agitation likväl inte på något avgörande sätt har förmåttskada del svenska folkets försvarsvilja. Fru andre vice talmannen anmäldealt anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytteriigare replik. i (s): Försvarsfrågan tUldrar sig ett alldelessärskilt intresse framför allt i samband med att fattar principbesluti fråga om de mera långsiktiga programmen. Det är ingen tvekan om all deltaintresse stimulerats efter det atl partiledaruppgörelserna, som vi hade på1950-talet och , har upphört och varje parti lägger fram sinsyn på försvarsfrågan. har det varit delade meningar mellanpartierna om främst hur mycket pengar vårt försvar får kosta. Denna oenighetfår dock inte undanskymma den väsentliga frågan, nämligen den principiellauppfattningen om att vårt lands självständiga utrikespolitik med alliansfriheti fred och naturahtet i krig måste kompletteras med ett jämförelsevis starktförsvar. Det råder också enighet i stort beträffande desäkeriielspolitiska bedömningarna, vilket kommit till klart uttryck framförallt i utskottet men också här . De samstämmiga uttalandena i fråga om detpolitiska läget i går ut på att det är, för att använda moderatasamlingspartiets mera pessimistiska formulering, mindre hotande . Oenighet råder emellertid om hur myckel vårt försvar fårkosta. Flera av oppositionens talesmän har beklagat att enighet inte har kunnatuppnås. och senast uttalade för en stund sedanindignerat att utskottets majoritetsförslag måste fä stöd av kommunist-rösterför att gå igenom. Jag förstår inte det här resonemanget. Vi har tagit avståndfrån kommunistmotionen och förordar regeringens proposition. Vem som helstinbjudes att rösta med utskottets förslag. Komnumislrösterna behöver väl intevara mindre värda i den här frågan än när och de övriga borgerligapartierna måste ha stöd av samma kommunister när det gäller att fälla ettregeringsförslag. Sådant inträffar också som bekant och registreras nogsamt avoppositionen. Vi socialdemokrater är inte ovilliga att slutakompromisser. Det gör vi allt som oftast också i försvarsutskottet, men del fårinte ske på vUka villkor som helst. De ekonomiska skillnaderna är alltförstora. Försvarsministern har utvecklat detta, och jag skall strax ytterligarebelysa situationen. Att ÖB och de militära myndigheterna har önskemål att fåta i anspråk så stora resurser som möjligt faller sig helt naturiigt. Depolitiska partiernas bedömning beträffande kostnadssidan är också entydig årefter år. Moderata samlingspartiet brukar regelmässigt ligga i närheten av ÖB:sanspråk. Socialdemokraterna, som också lägger stor vikt vid de finansiellaförutsättningarna, vilket tvingar till prioriteringar, förordar oftast lägrekostnadsramar. och brukar landa någonstans mittemellan. Dessa olika bedömningar har mest kommit till uttryck efter Försvarets fortsatta inriktning ni. Försvarets fortsatta inriktning m. m. 1968, dåden tidigare traditionella enigheten spräcktes av de borgerliga partierna. Del var ungefär samma tongångar 1968 som . Frånborgerligt häll uttalade man hur olyckligt del socialdemokratiska förslaget dåvar och hur del skulle bli efier . När man efteråt summerar erfarenheternaav försvar.sbcslut måste man konstatera, alt värt land har kunnathålla ett försvar med god värnkrafl trots de .stora farhågor som frän deborgerliga kritikerna anfördes i samband med beslutet. Om vi då hade följthögerns eller mittenpartiernas reservationer, skulle vi haft utgifter fördet militära försvaret av en helt annan dimension än vad vi har . Omhögern fått sin vilja igenom då, skulle försvarskostnadema det här budgetåretha varit bortåt högre än vad de är . Skullemitlcnparliernas reservation ha bifallils, skulle vi ha behövt avsällaytterligare innevarande år. Och vad värre är, vi hade haftsmå möjligheter all från ett högt kostnadsläge under ett budgetår växla nedtill mera rimliga proportioner. Moderata samlingspartiet skulle haftsvårt att - fÖr att undvika exempelvis sådan kapitalförstöring som man på dettahåll kritiserar - växla ned till den nivå som man nu förordar. De förslag som vi skall ta ställning lill gerungefär samma bild som 1968. Om man jämför de olika förslagen tillplaneringsramar och sneglar på vad utfallet skulle bli i slutet påplaneringsperioden, dvs. om , är bilden exakt densamma som den var 1968.I dagens penningvärde skulle moderata samlingspartiets reservation kräva ca 700miljoner mer än regeringens och utskotlsmajoritetens förslag. Mittenpartiernasförslag skulle kosta drygt 400 miljoner mer för samma budgetår. Det är alltsåinte kostnadsskillnaderna det första budgetåret som i och för sig äravskräckanile. Den främsta invändningen är den stigande planeringsnivån sombinder alltför stora utgifter pä sikt. Försvarsministern har ju utvecklatdetta, och jag hänvisar till vad han har sagt. Man hör ofta de borgerligapartierna tala om behovet av skallesänkningar. Moderata samlingspartiet talar idessa dagar om hur nödvändigt det är alt sänka skatterna. Beträffandefinansieringen av en skattesänkning säger man all det gäller all upphöra medvad man kallar en utgiftspolitik och alt inrikta sig på all försöka reducerakostnaderna. Dessa uttalanden, som man nu får höra, stämmer dåligt omman applicerar dem på den borgerliga försvarspolitiken. De pengar som krävs föratt finansiera en expanderande utgiftspolitik inom del militära försvaret måsteju tas från något håll. vill man sänka skatterna genom atl minskakostnaderna. Detta går givelvis inte ihop med mindre än att man gör så mycketkraftigare reduceringar på andra områden än inom det militära försvaret, därutgifterna tydligen skall tillåtas stiga avsevärt mera än vadkostnadsutvecklingen motiverar. I reservationerna tar man upp försvarsbeslutetskonsekvenser på sysselsättningsfrågorna. Särskilt mittenpartierna förordardessutom besparingar och inskränkningar inom försvarets fredsorganisation. Då det gäller den framtida sysselsättningen i stort inomförsvaret och de industrier som är beroende av försvarsbeställningar skall jaginte orda så mycket. Försvarsministern har utvecklat frågan, och kommerefter mig att närmare belysa de här aspekterna. Jag vill bara Nr 91 notera detsjälvklara i alt om det blir mindre verksamhet och den mindrebeställningar i fråga om kvantiteter får detta återverkningar på 29 mai1972 Emellertid beräknas de här förändringarna inträffa så --- ,. . f , ,,, ».It 1-1= * r I 1 Försvaretsfortsatta långt trami tiden att det mycket val gar att smidigt anpassa verksam- " heten till den nya situationen ulan allvarliga återverkningar för de * Om man inte anser sig behöva anskaffa krigsmateriel i så storakvantiteter som tidigare, bör del finnas andra objekt alt producera för attfullfölja den politik som är självklar, nämligen ilen fulla syssel.sällningens. I fråga om begränsningar och rationaliseringar inomfredsorganisa-tionen är vi överens, i varje fall beträffande de långsikliganiålen. Det skall bli intressant atl se om enigheten håller i sig även när dekonkreta förslagen lill förbandsindragningar och annat kommer i sinom tid. Meni dag tycks vi i varje fall principiellt vara överens, och delar vackert så.