prot · FV0937 · 1972-12-31 00:00:00 — Vi somhar vår hemvist i denna region har hårt fått vidkännas hur kapitalintressenaförflyttat ut kapital från vär region tUl andra delar av landet och ävenutomlands. Den satsning som gjorts har nästan helt gälltinvesteringar för att rationaUsera bort liiänniskor. Några investeringar sommedfört stor efterfrågan på arbetskraft har inte stått att finna.KustlokaHseringur är i dug ett kruv frän den tungu industrin. Hur skull detegentligen gå för Bergslagen om järnhanteringens utveckling skull ske påVästkusten - som industrin vUl enligt vud vi kan se uv planerna frum tUl är2000? Den fysiska riksplanen innehåUer ju denna fara. När de nu befintligajärnverken har spelat ut sin roll, kommer det i stort sett inte att finnasnågra motsvurunde unläggningur kvur om dennu utveckling skall fortsätta. När en sådun här motion kommer från sociuldemokruter, somsjälvu hur medverkut till besluten om Länsplan 67 och Länsprogram 70, får mansäga att opinionen mot avfolkning och ekonomisk tUlbakagång har varit mycketstark. Motionärema har ju tidigare accepterat gmnderna för länsplaneringen somde uttrycks i propositionen 1964, nämligen att samhäUsplaneringenanpassas till strukturomvandlingen i samhället. Klarare kan ju inte uttryckasatt den ekonomiska stymingen överlämnas tiU storfinansen. Det är glädjande attmotionärerna tydligen är beredda att tänka sig en styming avinvesteringarna. Jag hoppas att de inte bara inskränker sig tilloHeraffinaderiet. Frågan omenergiförsöriningen har naturligtvis sitt samband med vUku utvecklingsmöjligheteren region har. Därför är oljeruffinuderi och naturgus viktigu frågor när viblickar framåt. Det gäller ju inte buru den tungu industrin, utun det är ävenmycket intressunt utt se vilka möjligheter produktutvecklingen kan väntas getiU resultut med en kombinution av petrokemisk industri och metall- ochskogsindustri. Den här frägun om lokalisering uv ett oHeraffinaderi tillDalumu kan inte ses isolerat. Det gäller hela industrialiseringen. Kravet kandärför inte bli en from önskun eller en vudjun, utan det måste ställas bestämdakruv från vår region. Tre kravär synnerligen aktuella: 1. attenergiförsöriningen säkras (oHeraffinaderi, eventuellt också naturgas); 2. att staten medutnyttjande av medel ur AP-fondernu etablerur basindustrier inom regionen; 3. utt åtgärdervidtus från stutens sidu i syfte utt säkerställu en återinvestering av kapitalsom framskapas inom Dalaregionen genom industriell och produktiv verksamhet. Ett tUlmötesgående av dessa krav ger möjlighet att skapa,inte som planer för avfolkning utan i stället planer för en folkökning ilänet. Det StäUer nuturligtvis kruv på utt busindustrier skall utformas så attföljdinvesteringar görs möjliga. Det skulle betyda att hela länet fick del avinvesteringarna. Planeringen skall omfatta hela länet och inte som baruinriktu sig pä en endu region. Vid en ensidig inriktning pä en region blir juövrigu delar av länet suttu på unduntug. En centrul frågu är; Skull det privutu näringslivet även ifortsättningen få frihet att lokalisera sig i storstadsområdena och i utlandet?Ett oundgängligt krav från är att staten styr de privata investeringarna.Och vad som bestämt måste avvisas, det är att staten går in med kupital -kapital som bara gör staten tUl intressent i de stora företagen. Den diskussionsom förts om AP-fonderna har ju haft detta syfte. Det är synnerligenangeläget att AP-fonderna används för att etablera busindustrier, inte till attvura riskvilligt kupitul hos de privata bolagen. Detta i kombination med styrningenav det privata näringslivets investeringar kan rädda från attpå ett undantag när bli ett totalt glesbygdsområde. Det kan inte heller fä fortsätta att ett av landetsstörsta järnverk investerar i Cunudu och Finlund och hur storu pluner pä uttsutsu - som det sägs i Itulien. Därför mäste mun krävu och inte bara önskaatt investeringar görs i . Krav mäste ställas pä utt dettu skullses samhällsekonomiskt och inte strikt företagsekonomiskt. En annan mycket viktig fråga i det här sammanhanget är måste ha bestämda miljöpoHtiska viUkor. En grundlig genomgäng måste görasav tekniska, ekologiska och miHöpolitisku problem. Strävan efter ökadesysselsättningsmöjligheter får inte gå ut över miHön. All nu känd teknik måsteanvändas, oavsett kostnaderna. Det är därför angeläget utt staten styr dessafrågor och inte ser frågorna företagsekonomiskt utun ser pä samhället i desshelhet. Reservutionen 2 a innehåller liksom motionen 1361 inga bestämda krav, utun en önskan. har ju i fråga om länsplaneringen och Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. länsprogrammetintagit i stort sett summu ståndpunkter som socialdemokraterna när det gällergmnderna, nämligen att strukturrationaliseringen skall få fortgå. Betecknandeär att vid kommunernas behundling uv remissyttrandena över Länsprogram 70endast ledamöter har velat tillfogu förslug om jordbrukspolitiken. Jughur erfurenhet uv dettu frän min egen kommun. Därför innebär reservutionen 2 a inga bestämda ungelägnu kruv. Kruven om utt stoppa avfolkning finns däremot ireservutionen 2 b av i , och jag viU därför, fm talman, yrkabifall till denna reservation. Vi är några kammarledamöter från Kopparbergslän som i motionen 1361 har uttalat oro för framtiden när det gäller sysselsättningsfrågornai länet. Jag är dock väl medveten om utt det inte är någon unik företeelse uttvuru oroad uv frågor som ligger människor närmust. Jag vill också redun nusägu, att utun de urbetsmurknudspolitisku åtgärder som vidtagits i länet skulleläget där ha varit ännu sämre än det är . Trots vårt svära läge är det ändå vår förhoppning utt viskall kunna stoppa den avflyttning frän länet som förekommit under de senasteåren och som har inneburit att medelåldern nu är ovanligt hög i många uv länetskommuner; det är som bekant alltid de unga som flyttar ut. Betecknande för vårt län är den starka minskningen avantalet inom industrin sysselsatta. minskade antaletindustrisysselsatta , dvs. med 4 802 personer. Det betyder attvar åttonde arbetsplats försvann. 1 de befolkningsprognoser som redovisas i Länsplan 67 ochäven enhgt prognoser skulle 19 000-20 000 personer inomde närmaste 15 åren flytta ut från . Vi är starkt oroade av deprognoserna, eftersom vi har byggt upp mycket godautbildningsmöjligheter för våra ungdomar. Som vi påpekat i vår motion harungdomurnu i vårt län ett mycket truditionellt sätt utt väHa yrke. Våra störreindustrier inom gmv- och stålhanteringen är så dominerande att ungdomarna oftaväHer utt utbUdu sig till ett industriellt urbete. I dessu dugur har vi ocksäfått belägg för att våra synpunkter på utbildningen har varit och är riktiga.Luleå tekniska högskola, som sturtur en ny utbildning till geoteknUer en breddud utbildning i gmv-och bergslära - har nämligen nu vänt sig tUl vårtlän med en mycket bred informution i uvsikt utt få elever tiU dessu kurser.Tidigare erfarenheter hur nämligen visut utt de elever som utbildut sig ibergs- och brukshun-tering mycket ofta har kommit just från Bergslagsområdet. Jag har tagit upp dessu utbildningsfrågor därför utt deligger sä nära sysselsättnings- och avflyttningsfrägomu i vårt län. I den undru delen uv vär motion hur vi tugit upp värt länsgeogrufiska läge. Eftersom det ligger så långt från kustområdena blir följdenhöga fraktkostnader för bränsle till redan befintliga industrier i vårt län, enfråga som vi har tagit upp både här i och i andrasammanhang. Vi har tagit upp den i Länsprogram 70, har alldelesnyligen gjort en utredning i frågan och våra fackliga organisationer hardiskuterat den jag avser nu närmast förslaget om transport UV oHa irör och ett ruffinuderi i Bergslugsområdet. Vi är övertygade om utt det skulleöku redun befintligu industriers möjligheter utt utvecklu sig och förbättra sinsituution, och det skuUe kanske också tillföra oss nya industrier som kundebryta den ensidighet i näringslivet som länet för närvurunde hur. Enligt våruppfattning finns redan nu den största koncentrationen av förbrukare av tungaoHeprodukter i inlandet i Bergslagsomrädet. Jag skall inte nu föru några mer ingående resonemang omkostnaderna och lokaliseringen eller om de urbetsmurknadspolitiska åtgärder somskulle behöva övervägas. Vi motionärer anser att utskottet i sin skrivning hurbeaktat de synpunkter vi hur frumfört i motionen. Utskottet skriver ibetänkundet utt dessu problem kun förutsättus bli föremål för ingåendeuppmärksumhet i samband med fastställandet av de regionala handlingsprogrammen. När det sedun gäller frågornu om trunsport uv oHu i rör,ett raffinaderi samt den petrokemiska industrins framtida utformning ochlokaliseringar säger utskottet att en utredning är utt väntu under dettu är.Med tunke pä utt det ur angeläget att fä frägan sä allsidigt belyst som möjligtförväntar vi motionärer utt även urbetsmurknudspolitisku hänsyn tus med ibilden och utt våra synpunkter i motion 1361 beaktas vid den kommande planeringen. Fm talman!Jag har inget yrkande. Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. 1 detta unförunde instämde herrur () ochKurlsson i Mulung (s). HerrBOO (c): Frågun om transport av olja i rörhur vurit föremål för diskussion . Den uktuaUserades i en motion tiU1967 ärs riksdag med nuvarande landshövdingen som huvudmotionär.Vi hur fått en utredning som hur avlämnat ett betänkande och som fortsättersitt urbete. Vid det här tUlfället skull jag bara ta upp några aktuellafrågeställningar. OK bygger nu en mottugningshumn och ett ruffinuderi iBrofjorden. Debutten om dennu utbyggnud hur som alla vet varit mycket livlig.Vid denna utbyggnad borde mun enligt mitt sätt utt se betydligt mera ingåendeän vad som skett ha prövat möjligheten utt i rör trunsporterä råoHan tiUinlandet. De tekniska möjligheterna utt genomföru en sädun transport av räoHunhar diskuteruts, men torde det stå gunsku klurt utt problemet tekniskt gåratt lösa. Det skuUe då självfullet vuru möjligt utt trunsporterä både denlätture oHan och råoHu i summa ledningar, och man skulle då kunnu nå ettinlundsruffinuderi. Ett inlundsraffinaderi betyder mycket för den tunguindustrin - det hur tidigure sagts med sturk betoning. Jug vill gärnuinstämma i det. Det är nödvändigt att vi vidtar alla åtgärder som kanbryta den nedåtgående trenden för sysselsättningen i de områden somaktualiseras i motionerna. Det är ju alldeles uppenbart att ett raffinaderi isin tur medför följdindustrier jag tänker då självfallet närmast på detpetrokemiska området. Bergslagen har ju tidigare malm och trä, tvä Olje- och driv medelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. väsentligakomponenter i kombination med trä och plast och metall och plast, och nyaprodukter bör komma till i snabbare takt. Det är därför nödvändigt attBergslagen med sina traditioner kompletteras med nya industrier som kanförstärka dess näringsliv. Jag tror att en pipeline i kombination med ett vällokaliserat raffinaderi är ett lämpHgt objekt att satsa på. Det skuUe avsevärtminska icke önskvärda båttransporter, och det skulle också mmska transporternapå vägarna. Jag är medveten om att naturgasen kan bh aktueU, men jag tror inteatt den till huvuddelen kommer att ersätta den nu konventionella oljan,åtminstone inte inom överskådlig tid. oHeledningsutredning anförde i sitt betänkandeföljande: "Frågan om en oHeledning kan ur samhällsekonomisk synpunkt kommai ett nytt läge, om vårt land skulle råka in i en depressionsperiod med rikligmaterialtiUgång, vurvid stora investeringar från det allmännas sida mäste görasför att håUa uppe sysselsättnmgen. Den samhällsekonomiska merkostnaden föroljeledningens byggande skulle i en sådan situation bli avsevärt lägre, än omprojektet genomfördes av full sysselsättning." Citatet är sannerligen aktuellt . Mot bukgmnden avdessa konstateranden skulle vinsterna vid en rörledningstransport kunna sägasvara föHande. Man skuUe få mUjömässiga vinster genom att de riskfyllda sjö- ochlandtransportema skulle minskas, man skulle skapa sysselsättning underutbyggnadstiden, och man skulle också kunna konstatera fördelar med ettinlandsraffinaderi för att skapa sysselsättning i Bergslagsomrädet,icke minst mot bukgmnden uv den utveckling som vi tyvärr annars kan få räknamed. Ledningssträckningen inom vissa avsnitt torde därför kunnabestämmas och ge upphov till snar igångsättning. Jag tror att det är mycketviktigt. Bara medvetandet från industrins sida av att det kommer i gäng eninvestering i den riktningen skulle självfallet medföra positivare bedömningarför framtiden och ge underlug för mera säkru framtidsplaneringar. Det skuUe pådet sättet öka sysselsättningseffekten. Icke minst för Kopparbergslän är det här en ytterst betydelsefull fråga. En delegation från och kommunerna Hedemoraoch var i går här i huset och redovisade inför inrikesministem bekymrenför just södra . Man krävde omedelbara åtgärder för att förstärkanäringshvet i Dalama, särskUt i dess södra delar. Vi får tUlfälle att senareunder med anledning av en motion beträffande stödområdesgränsenåterkomma till den här diskussionen, och vi får också i anledning av denannonserade propositionen diskutera regionalpolitiken mera ingående. Jag vill bara som en upplysning till iBorlänge säga att har vid planeringen inom länet, i Länsplan 67, förstpreliminärt reserverat sig för en befolkningsram som med 11 000 personeröverstiger den som av då ansågs lämplig och senare vid detslutliga ställningstagandet till samma planering stannat för ett ulternutiv somvar befolkningsmässigt 5 000 högre än det som blev förslug.Dessa 5 000 i merbefolkning skulle i förstu hund tillgodoräknus deutflyttningshotade områdena i länet. Vi får senare återkomma till dennu diskussion. Jag skall med dessa kortfattadesynpunkter, fru talmun, be utt fä yrka Nr 37 bifaU tUl reservationen 2 u, som jug tycker kruftigure än utskottets skriv- den ning understryker utt snara åtgärder behöver vidtas. I detta anförande instämde herrarTuresson (m) och i (fp). (vpk) kort genmäle: Jag vill bara säga till att det ärklart att man kan önska större ramar och reservera sig härför. Men detpraktiska handlandet från i dessa frågor har varit detsamma somregeringens. hur uccepterut gmnden för stmkturrationaUseringen, vilkenhar sina givna föHder. Vi vet utt inte heUer de rumar som finns precis harföHt prognosen. Man hur inte givit något alternativ till dennastmkturrutionuli-sering, utun mun har bura önskat och önskut. Jug vänder migmot att här önskur andra ramar utan att anvisa hur ramarna skaU ändras. agerande är därför ett hyckleri mot befolkningen,som vi bestämt mäste ta avstånd från. vUl inte på något som helst sättgå in för styrningar av investeringarna. På många ställen där centerpartisterhar varit närvarunde hur jug frågut dem om dettu, men de vill ha det frianäringslivets spel, som det kaUas. Då kan det inte bli andra ramar än vi förnärvarande har i . () kort genmäle: menar att intetillräckligt starkt har underbyggt sin manifestution över en positivbefolkningsutveckling t. ex. i . Med de skisserade ramar förbefolkningsutvecklingen som jug tidigare redovisade här hur vi ungivit vårmålsättning och poHtiska vUja. Vi har också anvisat hur fördelningen skulle bli.Vi har också sagt att bättre och starkare åtgärder mäste vidtas. Så sent somför underströk partistyrelse i ett uttalande starktnödvändigheten av att vi får ett betydligt bättre instrument för attåstadkomma den för framtiden riktiga lokaliseringen och regionalpolitiken. (vpk) kort genmäle: Det ger väl inte mycket utt viHa, då man ipraktiken inte handlar. Olje-och drivmedelsförsörjningen i och i , m. m. HerrWÄÅG(s): Vad som här aUmänt har sagts omsysselsättningsproblemen i Dalama och bekymren för dem delas avnäringsutskottet. Personligen känner jag alldeles extra för detta, eftersom jaghar en del rötter i Dalama. I anförande efterlystes möjligheter tUlstatens styming. Jag kan personligen dela de synpunkter han hade. Det är barasynd att den diskussionen inte föregick den vi hade i går om länsdemokrati, därutslaget ju blev att man viUe ha en mindre styming från staten. Ämnet är oHa i rör, och utredning om rörtransportav oHa och gas lämnade ett delbetänkande, som heter "OHai Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. rör".Omkring kommer utredningen att leverera ett slutbetänkande, somskull heta "Naturgus i ". Så mycket kun redan nu sägas att utredningenfinner naturgasen vara ett gynnsamt alternativ under vissa betingelser. "OHa i rör" har, mera av tidningstyckare än avremissinstanserna, kritiserats för att utredningen skulle ha bortsett frän miHöoch sysselsättning. Med den sammansättning som utredningen har av högtkvalificerade tekniker och därutöver landshövding och jag har emeUertidutredningens uppgift inte varit att göra politiskt betingade samhällsekonomiskaavvägningar. Uppgiften har varit att tekniskt och rent företagsekonomisktbedöma projekten för att därmed skapa underlag för de fortsatta övervägandena.Tidningsmbriker av typen "Utredningen har missut det väsentliga"tyder på att mun inte hur förstått utredningens uppgift. Utredningen hur sålundu frän rent företugsekonomisku bedömningsgrunderfunnit att det, på gmnd uv utt det svenska konsumtionsområdet för oHa är såutbrett, inte ens med beräknade konsumtionssiffror utun vidure ärlönsumt med rörtrunsport uv oHu inte ens från gynnsummust belägnu humn påVästkusten till tyngdpunkten av den mellansvenska konsumtionen, genom det storavästsvenska konsumtionsområdet. Inte ens denna den gynnsammuste sträckningenär utun vidure lönsum. För att rörtransport hit skuU bli godtagbart lönsammäste Annellagen tillämpas. - Ännellugen är en lug som ger lägre beskuttningför den här typen uv ledningssystem. Kruvet på förräntning pä nedlugt kapitalmåste dessutom sättas så lågt att bara staten kan vara medfinan-siär. Utredningens förstuhundsrekommendution är därförrutionuliserud järnvägstrunsport. Dettu gäller helu den mellunsvenskukonsumtionen. Förhandlingar pågår mellan oHebolagen och SJ om rationaliseradejärnvägstransporter. Av detta föHer självfullet utt rörtrunsport uv oHu inomdet avsevärt mindre, och avsevärt mer spridda, konsumtionsområdetJämtland-Västemorrland suknur vurie ekonomisk gmnd. Här bör förhandhngar tasupp mellan konsumenterna och SJ om rutionuliserude järnvägstrunsporter, och dåkun frägun om lämpligaste och billigaste införselhamn även bli avgörande. Lönsamhetenhos järnvägarna i och i behöver underbyggas medoHetransporternu. Utredningen har också bedömt de företugsekonomiskumöjligheternu utt driva ett raffinaderi i inlandet, och mun hur då undersökt enförläggning uv ruffinuderiet tUl tyngdpunkten uv det stora mellansvenskakonsumtionsområdet, alltså . För att få någorlunda lönsummabetingelser krävs utt ruffinuderiet täcker uv murknuden . Medden nuvurunde splittringen på oliku distributörer är endust en täckning avhögst uv murknuden möjlig. Sä många firmor konkurrerur således ommurknuden utt man bara kan täcka frän ett inlandsbuserutraffinaderi. Den enda förutsättningen för en lokuHsering uv ett ruffinaderi iÖrebro lUsom i Dulurnu eller - är således uttoHedistributionen förstutligus. Nuturligtvis hur inte , fruSundström eller jug någon erinran mot utt oHedistributionen förstutligus, menjag föreställer mig utt fru Humbrueus,herrur Äsling och Sdernström sumt är nägot tveksummu inför en sådanåtgärd. Men den är nödvändig, om ett inlandsbaserat oHeraffinaderi skall blilönsamt. Som det hur untytts i bilugu 15 tillstutsverkspropositionen kommer industridepartementet att, sedan den härutredningen hur slutförts, vidare övervägu frågornu. Jug förutsätter då utt desumhällsekonomisku synpunkter som främst hur pekat på, tillmätsstörstu vikt vid bedömningen, och något skäl för ytterligure tiUkännugivandeneller utredningskrav finns därför inte. Jag yrkarbifall till utskottets hemställun. Innun jug slutar mitt unförunde skulle jag också viHa slåett slag för -eller rättare sagt mot - ett uttryck. Utredningen har konsekventundvikit ordet pipeline. Det finns inget skäl utt ta detta engelsku ochmångtydigu uttryck och särprägla det för oljebranschen, och det finns överhuvud taget inget skäl att införa det. Vi har därför konsekvent unvänt ordetrörledning, och jug hemställer tiU rUcsdugsledumöterna utt de föHer detexemplet. Olje- och driv-medelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. () kort genmäle: TiU vill jag buru sägu, utt jugsjälvfuUet i dug inte tur ställning tUl frågun om förstatligande eller icke somen nödvändighet, om man nu skulle åstadkomma en utbyggnad av transporterna avoHa i rör och inlandsraffinaderi. Jag vill bara hänvisa tUl att det finns månguuUernativu möjligheter som i det summunhunget kan diskuteras, nämligen hurfördelningen skaU vara både beträffande byggandet, eventuellt hyrdaanläggningar osv. I andra sammunhung hur ju dessu möjligheter diskuteruts, ochjag fömtsätter att det finns anledning att återkomma tUl de alternativ somfinns. (vpk) kort genmäle; 1 anledning av den debatt vi höll i går omlänsdemokrati vill jag i frågu om stymingen buru sägu till att någonsådan styrning finns inte , vare sig hos staten, länsstyrelse ellerlandsting; den Hgger helt i storfinansens händer. Styrningen är nog ganskaklar. Jag instämmer med i att vi mäste förstatligaoHeindustrin. Det är en av fömtsättningarna. Men jag skuUe här ocksä viHa säguutt inte råkut ut för någon uvfolkning under föregående år. Deurbetsmarknadspolitiskä åtgärderna har ökut väsentligt, varigenom man fåttbehälla en mussu människor, som skuttebetalurnu fått ge arbete. Men vi hur intefått några industrier som sysselsutt dessu människor. Dettu bevisur buru densvåru situution som länet har. Ätt dä kommu och sägu att "det oroar", att manhar "förhoppningar" och utt "mun är nöjd med utskottet" ärmärkligt. I stället borde representanter från det länet ställa krav och intebara väcka motioner, som får publicitet i pressen, varefter mun springer ifråndem. Också i det fallet sviker mun invånurna i länet. I stället borde mun frånlänet frumföru kraftfullu kruv, så att vi får en utveckling som ökarinvänaruntulet i länet. Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. () kort genmäle: Debatten i går, , gällde stymingeni morgon och inte den styming som redan finns. Till viU jag säga, att det orgunisutoriskuproblemet att bygga en rörledning för transport av oHa inte är så stort.Utredningen har för sin del föreslagit att staten och de stora konsumenterna -eventuellt också oHedistributörema - skall gå samman i ett bolag. För ettinlandsbaserat ruffinuderi ligger problemet i att kunna placera produktionen.Vi har brottats med detta problem ända , och såvitt jag kan se finnsbara en enda lösning för ett sådant raffinaderi med hela konsumtionsområdet iÖrebrotrakten att täcka tiUräcklig andel av marknaden: en förstatligadoHedistribution. Det går inte att Hta tiU att enskUda företag skall vara tacksammaavnämare tiU raffinaderiet. () kort genmäle: Jag viU bara helt kort säga att jag medintresse väntar på slutbetänkandet från utredningen om rörtransport av oHa ochgas. Jag är övertygad om att utredningen kommer att presentera alternativalösningar. () kort genmäle: Nej, , det är ett misstag. BetänkandetOHa i rör är ett avklarat betänkande från utredningen. Det är baserat pä enföretagsekonomisk och teknisk bedömning. Utredningen har inte sett som sinuppgift att göra några samhällsekonomiska bedömningar om mUjö och sådant.Slutbetänkandet kommer helt och hållet att gäUa naturgasen. Jag ber först att få instämma i bådusenuste inlägg. Naturligtvis är det inte, , nödvändigt att förstatligaoHedistributionen för att denna skall bli företagsekonomiskt lönsam. Det visarväl erfarenheten från andra områden. Men det var inte därför, fm tulmun, som jug begärde ordet,utun närmust för att sägu föHunde.