prot · FV0957 · 1972-12-31 00:00:00 — Genom denna procedur som pågick fick man framen kvalitetsprodukt, som hade en förnämlig biverkan på växtUgheten ochjordbruket i området. Dessutom tillvaratogs biprodukter. Detta måste vara det rätta systemet. När forsknmgschefenvid såg verket, sade han att vi borde bygga upp ettsådant verk i för att bedriva försöksverksamhet. räckerinte tUl någon form av forskning. Det gäUer här en tillämpad form av forskningsom industrin, staten och kommunerna gemensamt måste svara för. Ett verk avdenna typ kostar ca 8 mUjoner kronor. Det är ganska nödvändigt att vi tar varapå de erfarenheter som vunnits internationeUt och gör direkta försök. Det ärockså bakgrunden till motionen från moderata samlingspartiet i den här frågan. Det är så forskningen måste gå tiU väga, fru talman, ochdet förvånar mig något att inte en större skara av utskottets ledamöter ställtsig bakom reservationen 5. Det gäller här en fråga som aUmänt anses såsom en avde viktigaste , nämUgen att återvinna produkter tiU nyttigheter i stäUetför att förstöra dem. den 13 aprU 1972 Styrelsen för teknisk utveckling den 13 aprU 1972 Styrelsen för teknisk utveckling HerrJONSSON i (s): Inte många frågor harrönt ett sådant intresse som just mUjövårdsfrågoma, och det kan vi hälsa medstor tiUfredsställelse. Miljövården kommer in snart sagt i aUt vad vi företar ossi samhället, och den berör nästan aUa organ och institutioner som vi skapat.Det organ som vi nu behandlar anslaget tUl, styrelsen för teknisk utveckling,utgör inget undantag från den regeln med aU rätt - eftersom just forsknings-och utveckUngsinsatserna på miljövårdssidan har en sådan gmndläggande betydelseför hur vi skaU klara den framtida miljövården. Utskottet är helt enigt om anslagets totala storlek tiUSTU. Men en avvikelse när det gäUer vem som skaU prioriteraforskningsinsatserna på mUjövårdsteknUc föreUgger från sida. Imotionen 754, vUken ligger till gmnd för reservationen 5 som är fogad vidutskottets betänkande, tar man upp frågan om miUövårdstekniken. MotionärenLothigius och reservanten RegnéU har här berört detta. Man anser från reservanternas sida att en viss del avanslaget till STU skaU specialdestineras för forskning och utveckling avavfallsdestruktion enligt återvinnmgsprincipen, och man begär att ur STU:sanslag för ändamålet skaU tas 8 mUjoner kronor. Man kräver försöksanläggningarenligt den nämnda principen. Departementschefen har i propositionen anfört att STU böröka sina insatser just på mUjövårdsteknUcens område. Det enda som skUjer utskottsmajoritetens ställningstagandefrån reservanternas är sålunda att utskottsmajoriteten inte i nuvarande lägeviU binda användningen av de medel som står tUl STU:s förfogande, utan de bör iförsta hand fördelas av organet självt. Vi avstyrker alltså inte motionen av det skälet att viinte vUl satsa på mUjövårdsteknik, utan vi viU tvärtom framhålla att det ärviktigt att den teknUcen utvecklas. Som anförde har i det nya förslag tUlmiljövårdsprogram som utarbetats inom det socialdemokratiska partiet och somjordbruksministern presenterade också betonats att användningen avavfall är en av de viktigaste punkterna i detta program. Jag vill emellertidytterligare nämna något som utgjort underlaget för utskottets StäUningstagande. kommer att behandla frågan om stödtUl forskning inom mUjövårdsområdet. Den frågan tas upp i propositionen 39, somligger hos jordbruksutskottet. fick så sent som uppgiften attvara central myndighet för miljövårdsfrågor. Däri ingår också frågan rörandeavfallshanteringen. I propositionen 39 sägs att forskningsmsatserna börinrUctas på att bl. a. genom ändrad processteknik minska avfallsmängden, vUketrimligen borde ha tUlfredsstäUt reservanterna i deras krav på ett uttalande fören viss process. Vidare föreslår departementschefen i nämnda proposition,som också har anförts tidigare, att skaU anslås för forskning pådetta område. Då skaU från industrins sida anslås lika mycket enligt det avtal somman beräknar att man skaU ingå. Det får förlåtas mig att jag berört denna proposition,Uksom den tidigare talaren gjorde, men den är ju av sådan vital betydelse närdet gäller de här frågorna att jag inte har kunnat underlåta det. Den kommersom sagt upp senare i vår. Men om jag åter anknyter tiU det som behandlas så utgårvi ifrån att STU kommer att vUket betonas av departementschefen öka sinainsatser för förbättrade metoder när det gäUer avfallshanteringen. Jag delar ' uppfattning att alla skall deltai detta forsknings- och utvecklingsarbete - och det är också utsagt ipropositionen - såväl staten som kommunerna och industrin. TiU sist än en gång: Utskottsmajoriteten anser attbedömningen av vUka vägar man skaU gå, vUken inriktning forsknings- ochutvecklingsinsatserna skall ges, bör i första hand anförtros de organ som fåttdessa frågor som sin arbetsuppgift, detta på grund av den allmänna överblicksom dessa organ har. Därför avstyrker vi motionen. Med det anförda yrkar jag bifaU tUl utskottets förslag. Styrelsen för teknisk utveckling Hexx REGNÉLL (m) kort genmäle; i motiveradeutskottsmajoritetens negativa ställningstagande genom ett principielltresonemang. Han tog upp frågan i vUken utsträckning vi här i skaUstycka upp anslagen och i detalj föreskriva hur de skaU användas. Det är rättintressant för den som tiUhör det moderata partiet att minnas att på sin tidvår partiledare talade tUl förmån för att anslag i störreutsträckning skulle utgå i stora klumpar och att man sedan skulle låtavederbörande myndighet disponera dem fritt inom ramen av sitt ansvar för attfuUgöra vissa uppgifter. Det resonemanget kan visst föras, och jag erinrar omden Heckscherska instäUningen för att klargöra för i att vipå vårt håU i och för sig är lyhörda för detta. Men det kan inte drivas hurlångt som helst, och för en myndighet kan det rent av vara tiU fördel att haett klart uttalande från rik.sdagen att utgå från. Vi kommer inte heUer ifrån vårt ansvar i detta faU. Jagtycker att i , som understryker hur vUctig frågan är, ocksåbör ta nästa steg och säga sig att vi då bör kännas vid vårt ansvar och klartdeklarera att det bör sättas in större resurser än tidigare för detta ändamål.Alla kommuner är inte så lyckUgt stäUda som t, ex. , där det finns enstorindustri med tillgång till biologisk expertis, vilken har kunnat hjälpa tUlmed kommunens reningsfrågor. har visat sin uppskattning härav genom attsatsa ungefär en fjärdedel av anläggningskostnaden. När så inte kan ske, bör detallmänna träda tUl, och styrelsen för teknisk utveckUng är en lämplig instans idetta sammanhang. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Jag erkänner att jag missat att motionera vidpropositionen 39. Detta skulle kunna ha gett underlag för en ytterligareutveckling av dessa frågor och för en annan anslagsfördelning. 2 * R iksdagens protokoll 1972. Styrelsen för teknisk utveckling en härtUIär att utskottet hade behandlat detta ärende innan propositionen kom. Jag vill påpeka att vi inom har ettsvenskt företag A. Z. som forskar och arbetar mycket med dessafrågeställningar. En samverkan meUan kommunen, staten och detta företag skullebetyda oerhört mycket för att påskynda Sellbergs arbete, tUl gagn förverksamheten på detta område. Det aktueUa anslaget på är i dagens läge,mot bakgmnden av de uttalanden som har gjorts i offentUga sammanhang från vårregering, aUdeles för litet och motsvarar inte de löften man givit att ta sigan dessa frågor. Man skuUe få ett bättre gensvar om man åtminstone hade följtmotionens hemstäUan. i (s) kort genmäle: säger att jag för ett negativtresonemang, men jag vill då hänvisa tUl den beskrivning av verksamhetensinriktning som departementschefen har givit när det gäller STU. Det finnsvidare flera organ som sysslar med detta. Vilken forskning skulle få blilidande genom ett sådant här anslag på ? Det måste väl ändåvara de organ som ägnar sig åt dessa frågor som får ta hand om den bedömningen.Som jag sade har skapat en central enhet för detta ändamål,och denna måste då också få bedriva sin verksamhet över hela fältet. Beträffande själva avfaUshanteringen viU jag hänvisa tiUatt det inom finns en speciell enhet för detta ändamål. Vitror inom utskottet att den skall få en mycket stor betydelse.Försöksanläggningar kommer säkert att inrättas, när man hunnit så långt iutvecklingen att man finner dem berättigade. För övrigt pågår ju undersökningarinom mUjökontroUutredningen, och utredningen om kemiskt avfaU har också de härfrågorna inom sitt område. HerrNORRBY i Äkersberga (fp): Eftersom jag är en av de två parlamentarUcersom ingår i den miljövårdstekniska nämnden inom styrelsen för tekniskutveckling, viU jag säga några ord i det här ärendet. Inom STU är det den mUjövårdstekniska nämnden som skaUarbeta fram förslag tUl hur medel skaU disponeras inom det mUjövårdstekniskaområdet. Jag kan nämna att storleksordningen på summan som diskuteras för detmUjövårdstekniska området är ungefär densamma som nämns i den moderata motionenoch i reservationen vid den här punkten. Något tiUspetsat skuUe aUtså ett bifaUtill reservationen innebära att aU mUjövårdsteknisk forsknmg skuUe, med denpreluninära diskussion som förts i STU, hamna på den här försöksanläggningen.Vilka konsekvenser skulle det då få? Jo, man skuUe i stort sett icke utnyttjanågra medel under kommande budgetår av det skälet att man inte tillräckligtsnabbt kan bygga upp en anläggning av den avsedda typen. De frågor som diskuteras i reservationen behandlas aUtså iden mUjövårdstekniska nämnden. Något slutligt ställningstagande föreligger inteän, och därför kan jag inte gå in på några detaljer, men man är inte aUsfrämmande för resonemang av den typ som motionärerna för. Och motionärernasprincipresonemang kan jag i allt väsentligt instämma i. Det är alldeles klart att återanvändning av material ärhelt nödvändig. Vi har begränsade naturresurser, det är en orsak. En annanorsak är att praktiskt taget allt avfall ger mUjöproblem, både i samband medbehandUng och vid deponering. Det finns aUtså helt dominerande skäl att pålängre sikt följa motionärernas Unje, men de ekonomiska resurser som står tUlförfogande måste vi disponera med hänsyn tUl att det är en rad olikamUjöproblem som måste behandlas . Vi kan så att säga inte lägga allaägg i en korg. En förstärkning tiU IVL på somredovisas i propositionen 39 torde vara av ungefär samma storlek som det beloppSTU kan komma att satsa på avfallsdelen av det miljövårdstekniskautvecklingsarbetet. Det är inte motiverat att binda medlen, innan man ännu serhur de kan disponeras under ett budgetår. Man måste satsa på en optimalmedelsanvändning, och av det skälet bör man inte binda användningen av medlen.Det finns inget sakunderlag för ett sådant bindande ställningstagande här . Därför vUl jag ansluta mig tUl utskottsmajoritetens synpunkter. Men det finns anledning att säga ytterligare några ord omavfaUs-problemen. har fått vissa administrativaresurser inom avfallsområdet. De har kommit för sent och är ännu alltförbegränsade. Den kommunala renhållningslagen har lagt på kommunerna mycketomfattande uppgifter i fråga om avfaUsbehandling och avfaUs-hantering, meningen kan ännu ge några klara anvisningar om vad man skall göra ens medhushållsavfallet, än mindre med det svårbehandlade avfallet. Här famlar manalltså i blindo i den praktiska verksamheten. Här har staten vianaturvårdsverket varit för sent ute. Vad har då hänt i övrigt? Jag kan peka på en av deverkligt stora besvikelserna inom svensk miljövård , nämligenSAK AB. De löften som aUa tolkade in i beslutet när dess verksamhet startadehar icke infriats. har underkastats kortsiktiga lönsamhetsprinciper, ochden långsiktiga samhällsekonomiska och miljömässiga lönsamheten iavfallsbehandling och avfaUshantering har inte kunnat genomföras i regipå det sätt som alla hade förutsatt. Här föreligger aUtså en klar besvikelse ett enda litetkonkret exempel på att det är långt, mycket långt meUan teori och praktik. I det förslag tUI mUjövårdsprogram som jordbmksministerIngemund presenterade för det socialdemokratiska partiets räkning vidden senaste veckoändan säges det bl. a. att samhället skall ta hand om allavfallshantering och avfallsbehandling. Det står att man skaU återvinna papper,och statliga myndigheter, antydes det, skall föregå med gott exempel. Ett litetexempel ur högen! Hur gör med gamla telefonkataloger? Jo, man går uttUl aUmänheten och säger en aning tUlspetsat; Gör papperssvalor av dem! Det ärenligt min mening inte återanvändning. tjänar i ungefär 80 000kronor på att icke ta tillbaka gamla telefonkataloger. Vad händer istället? Jo, de hamnar bland hushåUssoporna. Styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen för teknisk utveckling Det motsvarar ungefär två dagars avfallsproduktion i ennormalfamilj. Omräknat i sopkostnader blir det per bunt. Manflyttar aUtså från över kostnader på abonnenterna. Man tjänar själv80 , men för abonnenterna blir det ökade sopkostnader på ungefär dettiodubbla och avfallspapperet undandras återanvändning. Detta är ett exempel påhur statsmakterna behandlar återanvändningsfrågorna . Det är inte bara stora frågor det rör sig om. Det är småfrågor också. Och det gäller att leva som man lär. En syndare som sig omvänder och vi får väl räkna jordbruksministern dit skaU tas emot med öppna armar.Men han skall då börja med att ge nya direktiv beträffandebehandUngen av gamla telefonkataloger, eftersom det gäUer en mycket stor volymavfallspapper. Bara ett enda Utet exempel: Hur gör man i kanslihuset medde gamla telefonkatalogerna när inte längre tar tiUbaka dem? Vimåste leva som vi lär, vi politiker, även i vardagsarbetet. De resurser som vi här anvisat är i och för sig alldelesför små, men det gäller att utnyttja dem på bästa möjliga sätt. Att binda uppanvändningen på det sätt som föreslås i reservationen är inte att på kort siktanvända pengarna på bästa möjUga sätt. Grundprinciperna i motionen ochreservationen kan jag ansluta mig tUl men inte till den praktiska slutsatsen. Jag viU svara i Äkersberga att jagvet att han är ytterst intresserad av dessa frågeställningar och att vi i stortsett är ense. Men det är några principfrågor där det enligt min uppfattninginte stämmer riktigt. säger att det inte finns sakunderlag för attnu satsa mera pengar här förrän man fått en bättre inblick i forskningen pådetta område. Men sakmaterialet finns i tillräcklig utsträckning, inte minstinom industrin. Det kan hämtas från olika delar av världen, och det går attintroducera i vårt land med kort varsel, ett halvårs tid, i syfte att bygga uppförsöksanläggningar. Utan sådana försöksanläggningar kan vi inte få entUlfredsställande forskning på detta område. Detta är alltså det förstaunderlaget för att skapa den forskning som vi behöver. Om sedan 8 mUjonerkronor är hela det belopp STU använder till mUjövårdande åtgärder, finner jagdet egendomligt att man inte kan disponera STU:s totala anslag på ett annatsätt; STU rör sig med en sammanlagd summa på mellan 100 och 200 miljonerkronor. Det finns ingenting som säger att man inte skulle kunna - om det ärriksdagens önskan - specialdestinera medel i ett sådant här ärende till justdet område som för våra kommuner, och i synnerhet förvår miljövård, är såväsentligt. HerrNORRBY i Äkersberga (fp): Vad jag avsåg med sakunderlag var i detta fallunderlag för en förnuftig användning av under nästa budgetår.Man måste planera: Var skaU en försöksanläggning ligga? Hur skall den se Vilkaformer av avfaUsbehandling skaU man i första hand satsa på? Man måste ta hänsyntill de specieUa fömtsättningar som finns i , inventera det arbete somgörs i andra länder så att vi inte utför ett dubbelarbete och därmed slösar medde begränsade resurser som står till förfogande. I motionen begärs alltså att av STU :sanslag anvisas för de nämnda syftena. Det är många angelägna ändamål som skalltillgodoses genom medel från STU. Om motionen hade krävt en ökning av anslagentiU STU med , ja, då hade saken kommit i ett nytt läge. Som detligger till blir det inte en optimal resursanvändning, om man binder 8miljoner kronor för användning under nästa budgetår. Man kan nämligen inteanvända dessa pengar så snabbt, om man skall göra det på ett vettigt sätt. Styrelsen för teknisk utveckling HerrLOTHIGIUS (m); Jag skaU endast ta ett exempel. I Jönköpingskommun har man svåra problem och måste helt förändra den avfallsteknik och detmottagande av avfaU som man nu har. Man söker en ny plats för avfaUet osv.Sedan månader tUlbaka har man diskuterat dessa frågor med näringslivet och äveninformerat om önskemålet att pröva en ny princip föravfaUsbehandUngen som kostar ca 8 mUjoner kronor. STU skuUe tjäna pengar på attmedverka i detta försök, där så många intressenter redan finns med. DärigenomskuUe STU:s medel kunna utnyttjas mycket mer effektivt för att främjautvecklingen. Ett annat exempel är att vi har jättestora problem medbarkavfaUet inom sågverksindustrin här i landet, och där måste vi söka hittalösningar. I speciella anläggningar skuUe man kunna kombinera mottagandet avbarkavfallet och rötslammet inom kommunerna för att i stället skapa en produktsom kan utnyttjas exempelvis inom det svenska jordbruket. i Äkersberga (fp): Handläggnmgen i koncessionsnämnden förmUjöskydd av frågan om en anläggning av det slag som beskrivertorde ta ungefär ett är. För budgetåret efter det vi nu behandlar kan detalltså vara aktuellt att diskutera denna sakfråga. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av herrar Regnéll och Clarkson, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Förenade fabriksverken: Byggnader och utmstning Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 15 punkten 17 mom. 7 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Herrar i (fp) och Polstam (c) anmäldeatt de avsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Förenade fabriksverken: Byggnader och utrustning Kungl, Maj:t hade (punkten I,E:l,s, 88-106) föreslagit att till Byggnader och utrustning /73 anvisa ett investeringsanslag av , I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:1348 av m, fl. (m) vari hemstäUts att rUcsdagentill Förenade fabrUcs-verken: Byggnader och utrustning för /73anvisade ett investeringsanslag av . att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1972:1348 till Byggnader och utmstning för budgetåret1972/73 under förenade fabriksverkens fond anvisade ett uivesterings-anslag av43 . 6. av herrar Regnéll (m) och Clarkson (m), som ansett attutskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1972:1348 tUl Byggnader och utrustning för budgetåret1972/73 under förenade fabriksverkens fond anvisade ett investeringsanslag av40 . I reservationen 6 vänder sig näringsutskottetsledamöter från moderata samUngspartiet mot förslaget att förenadefabriksverkens fondskulle tUlföras 3 mUjoner med fortsättning med samma belopp.Kungl. Maj:t hade tänkt sig att pengarna skulle användas tUl att från Östergötlandsläns landsting köpa en fastighet i , där fabriksverken nu drivertvätteri som hyresgäst. Anslagets syfte är aUtså bara att åstadkomma ett ändratägandeförhåUande. Verksamheten som sådan, med planerad överföring från ÖdeshögtiU av viss del av verksamheten och av ny verksamhet tiU ,skulle alltså inte komma att beröras av humvida den här satsningen på 3 mUjoneri år och 3 mUjoner blir av eller inte. Resonemangen kring driftplaneringenhör inte hit, det vUl jag understryka och det sägs för resten imajoritetsskrivningen klart ut. I går lämnades besked om att industrimmistern har tillsatten utredning om förenade fabriksverkens framtid. Den får då också ta sig anproblemet med humvida staten också i fortsättningen skaU agera somstorföretagare i tvätteribranschen i en omfattning som faktiskt närmar sigmonopolställning. Jag citerar ut de moderata riksdagsmännens motion: "Detsaknas skäl att inte låta denna sektor " aUtså tvätteriverk- samhet "karakteriseras av de gängse principerna om enskilt ägda företag som ikonkurrens på lika viUkor tävlar om kunderna under iakttagande av krav pålönsamhet." Huruvida kravet på lönsamhet uppfyUts av de statligatvätterierna framgår inte av statsverkspropositionen. Det sägs bara attlönsamheten har varit vikande. Fabriksverkens nettoförlust 1970/71 anges tUlnästan . Hur förlustema fördelat sig mellan de tUlverkandeenheterna, underhåUsverkstäderna och tvätterierna får man som sagt inte veta.Omsättningsmässigt står tvätterierna för bortåt . Om förlusternafördelat sig något så när jämnt på de olika rörelsegrenarna om vilket vialltså inte vet någonting skulle ungefär 4 mUjoner kronors förlustlokaliseras tiU tvätterierna. Jag vUl komplettera vad jag nu citerade ur motionen genomatt peka på att tvätteriverksamhet är en serviceverksamhet och att det är väldokumenterat att service ofta sker bättre i enskild regi och i mindreanläggningar än i jätteanläggningar, skötta av mer eller mindre titeltyngdaStatstjänstemän med nya och oprövade idéer. Utredningen om fabriksverkens framtid har som ordförandefått vår riksdagskoUega . TiUfäUigheterna viUe att tidskriftenByggnadsarbetaren, närstående kan man väl säga, i det nummer somkom ut i går har en artikel om byggandets kris, där man som en betydelsefuUfaktor pekar på att det gamla, "även om det skulle visa sig biUigare ochrationeUare", inte längre får sin chans att hävda sig inför anstormningenav "nykläckta ingenjörer, tekniker och arbetsledare". Det skullevara förträffligt om lade veckans nummer av Byggnadsarbetaren ism mapp för den kommande utredningen. Jag tror nämligen att vad jag nyssciterade ur tidskriften är direkt tUlämpligt också på tvätterier. Låt detpraktiska livets foUc sköta sådant utan ingripanden från statsråd,generaldirektörer, byråchefer och vad det nu kan vara! Då kommer ocksåskattebetalarna lindrigare undan. Om man nu vågar hoppas att statens tvätteriambitionerkommer att dämpas, måste det vara fel att smäUa in de 3 miljonerna och 3 Förenade fabriksverken: Byggnader och utmstning Förenade fabriksverken: Byggnader och utmstning mUjonernästa år bara för att ändra ägandeförhåUandena för fastigheten i . Attdrift planeringen med överflyttning tiU av viss sjukhustvätt osv.inte påverkas har jag redan sagt. I många sammanhang har det visat sig hur besvärligt det ärinte minst för statliga företag att strukturera om sig. Ju hårdare man ärbunden av fasta investeringar, desto svårare blir det att agera utan storakapitalförluster. 3 plus 3 mUjoner i utöver vad som redan satsats itvätteribranschen kan lätt bU ett bekymmer för den nu tiUsatta utredningen, somredan det förutan säkert kommer att få en besvärlig uppgift. Jag ber,fru talman, att få yrka bifaU tUl reservationen 6. I detta anförande instämde (). HerrBLOMKVIST (s): Vad gäller utskottets betänkande nr 15,punkten 23, viU jag gärna understryka att det råder en betydande enighet ominvesteringsanslaget till förenade fabriksverken. I propositionen föreslårindustriministern att för /73 anvisar 43 900 000kronor till detta ändamål, och i stort sett sluter utskottet upp bakomindustrimmisterns förslag. Det är bara när det gäUer investermgsanslaget tUl tvätteriverksamhetensom utskottets moderata ledamöter i sin reservation stäUt yrkande om avslag påindustrUninisterns begäran om ett anslag för förvärv av tvätteriet i Ödeshögoch upprustning av detsamma. Enligt förslaget avser fabriksverken att centraUsera vissmUitär vattentvätt till tvätteriet i . I anslutning tUl vad anfört beträffande köpet vUl jag bara understryka att verket förnärvarande arrenderar tvätteriet av .