prot · FV0979 · 1972-12-31 00:00:00 — Dels bygger man med dem upp en pensionsfond sorn utgörgrundval för tilläggspensionering, dels åstadkommer man ett sparande, som harstor betydelse för bl. a. bostadsbyggandets finansiering. Man måste emellertidfråga sig om det inle därutöver också är väsentligt - även förtilläggspensioneringen - att vi har en hög och jämn sysselsättning. Från denutgångspunkten finns det verkligen skäl att fråga sig om inte en omfördelning -med premiebefrielse för äldre arbetskraft skulle vara en väg som vore värdatl pröva. En befrielse från ATP-avgift för vissa äldre åldersgrupper medförsjälvfallet atl avgiften måsle få en viss höjning för övriga förvärvsarbetande,om man utgår ifrån atl de totala inbetalningarna till fonden skall varaoförändrade. En avgiftsbefrielse för vissa högre åldersgrupper skulle,tUl skillnad från fjolårets "tvångslagstiftning" göra dessaåldersgrupper mer efterfrågade och ge en viss balans på arbetsmarknaden. Delskulle vara en insats med positiv inriktning och göra den äldre arbetskraftenmer eftertraktad. Del förhållandet all åtgärden skulle vara tUl gagn både försysselsättningen och för de äldre, som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden,gör att del verkligen finns anledning atl beträda denna väg. Jag tror också attdet är nödvändigt, inte minst med den arbetssituation vi har för de äldre, attpröva nya vägar. Här har man att se tUl helheten om man skall kunna ge möjlighetertill tryggad sysselsättning. Vi vet - och det bekräftar dagstidningarnasannonser - att det framför allt är den yngre arbetskraften som är efterfrågad,medan den äldre har svårt att hävda sig. Om man vidtar de åtgärder som vi harföreslagit i vår motion och i reservationen skapas ökade möjligheter tiU balanspå arbetsmarknaden. Jag ber, herr talman, att med det anförda få yrka bifalllUl den reservation som centerledamölerna i utskottet har fogat lill utskottetsbetänkande. Avgiften tiU tilläggspensioneringen för äldre arbetskraftm. HerrRINGABY (m): Min partikamrat har också motionerat idenna fråga och ställt samma krav som i nu pläderatför. Jag har i utskottet inte kunnat biträda det kravet, och jag tror mig haganska starka skäl för att inte gå på en differentierad avgift tUlATP-försäkringen i dagens läge. Jag var, ärade kammarledamöter, för litet sedan påuniversitetsfilialen i och träffade en stor mängd studenter. Vi taladeallmänpolitik, och de redovisade stora bekymmer för framtiden att få arbete.Del var alltså unga människor. Vi vet också alt de värnplUctiga som rycker ut idagarna har mycket stora bekymmer för att få sysselsättning. Det är också ungamänniskor. Det är faktiskt lika många unga människor som harbesvärligheter med sysselsättningen som äldre. Man kan då fråga sig: Varförskall man just premiera äldre? Man kan lika gärna premiera handikappade ochsjuka människor av olika slag, som har svårt att bli A v giften tiU tilläggspensioneringen för äldrearbetskraft m. rn. Jag tror att vi hamnar i en hopplös situation, om vi infören ATP-avgift som passar vederbörande kategori. Enligt min uppfattning finnsdet bara ett sätt alt lösa problemet , och del är alt göra en allmänsänkning av ATP-avgiften, vilket skulle vara mycket möjligt. Jag har ettsärskilt yttrande om del, vilket kommer att plädera för. Endachansen att få fart på sys.selsältningen är att införa en allmän sänkningav ATP-avgiften. Självklart skulle också arbetsgivaravgiften tas bort. DelskuUe ge möjligheter för alla människor, oavsett ålder, att få arbete. Manskall inte hälla på och laborera med olika ATP-avgifter för olika kategoriermänniskor. I anslutning tUl del särskilda yttrande somherrar Ringaby och i fogat till socialförsäkringsutskoltelsbetänkande nr 23 vill jag gärna göra några ytterligare kommentarer. I samband med den allmänna motionstiden tog jag upp fråganom ATP-avgiflens storlek fr. o. m. . Jag visste inle då attregeringen, av allt all döma i ren desperation, skulle lägga det fullkomligthuvudlösa förslaget om en höjning av löneskatten från . I såfall hade jag formulerat mitt molionskrav betydligt skarpare. Jag skall här inte gå in på åtgärden att höja löneskatten.Den frågan kommer upp i annat sammanhang och torde då få de beska kommentarersom den är värd. Men regeringsutspelet med en höjning av löneskatten stärker migytterligare i min övertygelse orn atl frågan om de obligato--riska avgifter somi dag så tungt belastar svenskt näringsliv - för att inle tala om landsting ochkommuner är ytterst betydelsefull. Hela detta problemkomplex måste tas upplill allvarlig och ingående debatt. Del är här ytterst fråga om ensocialisering av kapitalet - och därmed risk för mängas arbetslöshet - eller omvakthållning om fri företagsamhet och nya arbetstillfällen för de i dagarbetslösa. Alltsedan frågan om en obligatorisk tilläggspensioneringkom upp lUl debatt har frågan om avgifternas storlek och den erforderligafondbildningen varit föremål för ingående diskussioner - ibland häftigasådana. Hithörande ting har närmast varit alt betrakta som starkt politisktinfekterade. Vi har emellertid nu kommit så långt in i systemet atl vi kan setillbaka och därvid konstalera hur den gångna utvecklingen har varit,och vi har också möjlighet alt med någorlunda säkerhet bedöma AP-fondernasutveckling . Del borde därför också nu vara möjligt attdiskutera dessa frågor rned något större sans och måtta än vad varitfallet under gångna år. Jag vill, herr talman, la upp dessa frågor, då de intimthänger samman med den diskussion som förts och förs om vårt konjunkturläge.Förra året gjordes betydande satsningar på konjunkturstimulerande åtgärder. Desattes in punktvis, medan regeringen och kommunisterna avvisade mera generelltverkande åtgärder. Resultatet av gjorda satsningar kan inte gärna ha motsvaratförväntningarna - så blygsamma var de väl ändå inte! Stora satsningar hardärför gjorts och görs för att via arbetsmarknadspolitiska insatser hjälpa demsom blivit arbetslösa. Dessa insatser är i och för sig bådenödvändiga och välkomna mot bakgrund av den förda politiken, men del hade varitönskvärt att större insatser gjorts för att se tUl att människorna inte blirarbetslösa. Sysselsättningens och därmed anställningstrygghetens främstaförsvarsUnje går ju ändå genom ett konkurrenskraftigt och vinstgivandenäringsliv, SamhäUets främsta uppgift på detta område måste då vara att bidratill företagsamhetens motståndskraft i tider av påfrestning. Svenska förelag arbetar under trycket av ett mycket högtkostnadsläge. Det är därför nödvändigt att söka komma till rätta med deltaallvarliga problem, OUka vägar måste prövas. Att exempelvis föreslåslopande av löneskatten - vUket måste vara en riklig åtgärd något somju också ingick i de borgerliga partiernas förslag tUl generelltverkande stimulansåtgärder ter sig nu föga realistiskt. En framkomlig vägskulle dock kunna vara atl söka minska de obligatoriska avgifterna. Del är härjag på allvar vUl ha in frågan om ATP-avgifternas storlek och AP-fonderna i denaktuella debatten, RUcsdagen har tidigare beslutat att avgiften för 1972skall vara , 1973 och 1974 . Delta beslutmåste rimligtvis kunna omprövas, och jag har därför i motion lUl årets riksdaghemstäUt alt omprövar sitt tidigare beslut angående ATP-avgiflensstorlek och fastställer den att fr, o, m, och tills vidareutgå samt alt beslutar uttala all någon framlida ökningav avgiften ej får ske utan alt behov därav förefinnes för att tryggaATP-systemels pensionsåtaganden. Riskerar man pensionsutbetalningarna med elt sådantförslag? Nej, så är inte fallet. Låt mig citera några rader ur verkställandedirektörens översikt över AP-fonderna ; "Fondenstotala kapitalbehållning----- steg under verksamhetsåret med , till 46 , vid verksamhetsårets slut, Somframgår är aUtså årets kapitaltillväxt I , större än totalaavgiftsflödel. Det innebär all årets ränteinkomster hell täckt årets pensionsutbelalningaroch administrationskostnader och atl nämnda belopp kunnat överföras tUlkapitalbehållningen tillsammans med samtliga avgifter. inflyta i avgifter, medanpensionerna väntas stiga till . Med hänsyn härtill och då huvudpartenav fondens kapital är placerat liU bunden ränta, kan kapitaltUlväxtuppskattas tiU . Del innebär, alt räntorna också innevarande år kanförväntas läcka såväl utgående pensioner som samtliga administrationskostnaderoch därutöver ge ett bidrag tUl årets kapitalökning av ungefär sammastorleksordning som 1971," Så långtverkställande direktörens rapport. Detta innebär, herr talman, all vid årsskiftet 1972-1973kommer AP-fonderna att vara uppe vid i runt tal 5556 miljarder. När vidiskuterade pensionsfrågan nämndes ofla en fondbildning på20-30 miljarder. talades dock om en fond av dagens storleksordning -möjligen omkring eller 2020, Vi har alltså marscherat mycket snabbt på fondbildningensväg, snabbare än någon då kunde ana. En fondbildning på 300"å 400miljarder ter Avgiften tiU tilläggspensioneringen för äldre arbetskraftm. Avgiften tiU tilläggspensioneringen för äldre arbetskraftm. sig nu somreaUstisk i sanning ett steg mot socialism och socialiserad kapitalmarknad. Jag är helt medveten om att man med ett förslag som dettaminskar kapitalmarknaden med drygt 1 miljard, men å andra sidan minskar manäven näringslivets behov av att anlita kapitalmarknaden och - vilket är detväsentligaste - man kan minska utgifterna för arbetsmarknadspolitiken genomden positiva effekt som förslaget skulle få på sysselsättningen. Om man följde det förslag, som jag här skisserat, dvs. enminskning av avgiftsuttaget tUl fr. o. m. den , skulledet tvångssparande som äger rum i AP-fonderna visserligen fortsätta, men detskulle ändå minskas med ca 1 200 miljoner . Om man sedan intevidtar avgiftshöjningar med mindre än all detta kan motiveras av att enförstärkning av fondbildningen behövs för alt klara pensionsåtagandena, då,herr talman, har man vidtagit en åtgärd som på såväl kort som lång sikt skulleöka bl. a. näringslivets självfinansieringsgrad. En sådan åtgärd är nusynnerligen angelägen. Endast genom en utbyggd produktionsapparat som skaparnya och säkra arbelslillfällen kan vi bryta den olyckliga utveckling som vi förnärvarande upplever i vårt land. Denna utveckling oroar människorna, och denborde oroa de politiskt ansvariga och få dem att inse alt vi utan ovidkommandeprestigesyn-punkter måste pröva nya vägar i svensk politik. Jag skall, herr lalman, inte ställa någol yrkande, men jaghoppas alt jag med det här inlägget väckt debatten till liv om den alltförsnabba stegringen av AP-fonderna och ÄTP-avgiflerna. Idetta anförande inslämde (). HerrHOVHAMMAR (m): En sänkt ATP-avgift för äldre arbetstagareskulle enligt min och många andras uppfattning få framför allt två effekter.För det första skulle kostnaderna för denna arbetskraft bli lägre, och förföretagarna skulle således den äldre arbetskraften bli förmånligare ochbilligare att anställa. Det skulle också positivt påverka många företagslönsamhet och i flera fall - vågar jag väl påstå - förbättra deraskonkurrensmöjligheter gentimot utlandslillverkade varor och tjänster. Låt mig i det här sammanhanget, herr talman, påminna omatt antalet konkurser och företagsnedläggelser inte tenderar all minska,snarare tvärtom. Vi vet ju också alt den aktuella löneskallen, som man nu villfördubbla Från visst håll, inte kommer alt förstärka förelagens lönsamhet ochkonkurrenskraft utan tvärtom. Den andra effekten av en sänkning skulle vara attarbetslösheten bland de äldre skulle minska. En sänkt eller en slopad ATP-avgift för äldre skullesåledes få en direkt positiv effekt för denna mycket betydandearbets!ägarkategori. De äldre arbetstagarnas mycket brydsamma situation äromvittnad av statsmakterna genom den av antagna äldrelagen,som bl. a. innebär en förlängd uppsägningstid för arbetstagare fr. o. m. Den här lagen är emellertid i huvudsak etl skydd för redan anställdaoch har visat sig ha en viss avskräckande effekt när det gäller nyanställningav just de äldre, något som jag för övrigt själv påpekade när vi på sin tiddebatterade lagen i . Nulägets otillräcklighet framgår vidare av"Arbetsmarknadsutsikterna ", utgiven avarbetsmarknadsstyrelsen, som jag ber att få citera några rader ur; "Enligt länsarbetsnämndernas rapporter kommerefterfrågan på arbetskraft - även med en viss förväntad förbättring - all varaför svag för att suga upp alla som har blivil arbetslösa på grund avkonjunkturnedgången. Därför föreligger risk för kvarstående hög arbetslöshetinte minst för äldre och för personer med otUlräcklig yrkesutbildning." Tanken atl sänka ATP-avgiften för äldre arbetstagare ärframförd till årets riksdag i molion 971 av etl tiotal representanter för detre icke-socialistiska partierna och med mig som huvudmotionär. Vi önskar idenna motion pröva möjligheterna atl differentiera ATP-avgiften för äldrearbetskraft och har föreslagit, alt avgiften halveras för arbetstagare ochegenavgiftsinbetalare och att avgiften slopas året efterdel atl den försäkrade fyller Avgiften skulle således upphöra fem årtidigare än i det nuvarande systemet. Vi lycker alt många skäl, inte minst demycket starkt ökade kostnader som särskilt de mindre och medelstoraarbetskraftsintensiva företagen har haft och svårigheten förde äldre all få meningsfulla arbeten, mycket starkt talar för endifferentiering eller ett slopande av ATP-avgiften för äldre arbetstagare pädet sätt som jag här har försökt att ange. Eftersom reservationen - bakom vilkentyvärr slår endast cenlerpartiledamöler - hell ansluter sig lill de intentioneroch synpunkter som kommer till uttryck i vår motion från tre partier, ber jagatt få yrka bifall till denna reservation, och jag uppmanar mina medmotionäreratt rösta för den. Avgiften till tilläggspensioneringen för äldrearbetskraft m. m. Idetta anförande inslämde (). HerrKARLSSON i (s): De frågor som behandlas isocialförsäkringsutskoltels betänkande nr 23 gäller, som här har betonats fräntalarstolen, en differentiering eller ett helt slopande av ÄTP-avgiflerna förden äldre arbetskraften. Motioner med samma yrkande har förekommit också vidtidigare riksdagar, bl. 1970 och 1971, och vid bägge tillfällena harriksdagen avslagit desamma. Jag kan nämna att motionerna remitteradeslill inle mindre än elva remissinstanser. Nio av dem yttrade sig. Av dessaremissinstanser avstyrkte åtla motionerna medan en, RLF, ville tillstyrkadesamma. Det var på dessa ställningstaganden sorn andra lagutskottet dåbaserade sin skrivning. Man kan väl instämma i det som sägs i ingressen lill demotioner som föreligger i detta ärende. Det talas därom atl strukturomvandlingenav vårt näringsliv har inneburit alt allt fler arbetstagare har blivitfriställda. Denna utveckling går tyvärr allt längre ner i åldrarna. Men vi iutskotlsmajoriteten drar inte samma slutsatser av detta som reservanterna, eftersom reservanterna och motionärerna menar atl man skall Avgiften tiU tilläggspensioneringen för äldre arbetskraftm. minskaintäkterna till ÄTP-fonderna medan vi menar atl man bör hålla dem på oförändradnivå eller om möjligt öka dem, eftersom det blir allt fler som kommer altbehöva anlita ATP-fonderna för sin utkomst, 1 centerpartireservationen framhålles bl, a,: "I denmån ett slopande av ATP-avgiften för äldre arbetskraft föranleder en höjning avavgifterna för yngre arbetstagare bör denna kunna bU relativt begränsad,"Ja, hur pass begränsad den kan bU är det väl svårt att uttala sig om, menrUcsförsäkringsverket sade 1970 att man beräknade att behöva höja avgifternamed för att få in samma inkomster som . är lyvärt även de yngre utsatta för arbetslöshet - dethar betonats av - och det innebär alt stimulanser skulle behövasättas in också för dessa, eventueUt i form av slopande av ATP-avgiften för deyngre lika väl som för de äldre. Konsekvensen av detta blir en ytterligarehöjning för mellangrupperna för all ATP-fonderna skaU kunna klara de uppgiftersom åligger dem. Man frågar sig om de härigenom skulle bli mera attraktiva.Eller hur skall man annars få in de yngre i arbetslivet? Dessutom finns det andra grupper, som pekadepå. Handikappade, t, ex,, finns i alla åldrar. Hur skaU man stimulera tUlanställning av medelålders och äldre handikappade? Skall man sänkaÄTP-avgiflerna även i det fallet? En rad argument kan räknas upp, men det viktigaste tyckerjag är att man inte skapar några nya arbetstillfällen med att slopa eller sänkaÄTP-avgiflerna för vissa kategorier av människor. Del är ju arbelstiUfäl-lenasom saknas. Om det vore som motionärerna och reservanterna påslår och tror, i och med operationen att sänka ATP-avgifterna skulle få ett antal äldrepersoner ul i arbetslivet, så innebär ju det att det skulle finnas vakantaplatser i näringslivet och att arbetsgivarna bara väntar på atldet skall dyka upp bUligare arbetskraft, Ulskottsmajoriteten tror inte atl såär förhållandet, ATP-avgiften kan väl beräknas till i genomsnitt 2 000kronor per anställd och år, och det kan väl inle betyda så förfärligt mycketför ell företag, Etl förelag som har 100 anställda bör rimligtvis ha enomsättning på . Säg alt en fjärdedel av de anställda tillhörkategorin äldre arbetskraft, för vUken ATP-avgiften skulle reduceras, I bästafaU skulle företaget kunna spara . Jag ifrågasätter om det harnågon som helst betydelse i det här sammanhanget. Jag tror att helt andraåtgärder behöver sättas in. var inne på ett resonemang som egentligenligger utanför socialförsäkringsutskottets kompetensområde. Han talade omlöneskatten och om den allmänna situationen på arbetsmarknaden. Jag har enkänsla av atl man inom moderata samlingspartiet hyser uppfattningen atlAP-fondens medel räcker lUl vad som helst, även om man skulle minska uttagen.För bara några veckor sedan viUe företrädare för moderata samlingspartiet atthemmafruarna skulle få en inteckning i ATP utan alt erlägga några avgifter. Manskulle la av de fondmedel som finns. Dessutom har vid andra lUlfäUen framförtsandra liknande synpunkter. Det kan också vara så atl är rädda fördet utspel LO gjort som innebär atl en del av pengarna skulle sältas in somriskbärande kapital i företagen. TiU sist, , är det väl inle helt säkert all därest man Nr 79 skulle sänka ATP-avgiften från 10,5 tiU den meUanskiUnaden skulle stanna hos arbetsgivarna. Dessa pengar är j - \i2 löntagarnas infiänade pengar. Med aU sannolUchet skuUe löntagarna -_ bevakadetta och framhålla att de pengar som arbetsgivarna sparar i form '" f ' '" avminskade socialutgifter skaU användas för att förbättra lönelägel för Pensioneringen för de sämst ställda inom samtliga branscher, ' Med detta yrkar jag bifaU tUlsocialförsäkringsutskoltels "'''' hemställan i betänkandet nr 23, i VUcmanshytlan (c): Det har anförts många synpunkter i den härdiskussionen, intressanta synpunkter också. Den som har de bestämda uppfattningarnaär , som bara kort och gott kan konstatera att förslaginte skuUe ge några effekter till ökad sysselsättning för de äldre arbetstagarna.Vidare säger att förslagets genomförande skuUe innebära enpremiering för de äldre, vUket skulle vara orättvist med hänsyn tiU denungdomsarbetslöshet som vi har . Låt mig säga till på den punkten alt vi velgenom det siffermaterial som finns tUlgängligt atl de som tillhör åldersgruppen55-60 år har en arbetslöshelstid som är längre än den är för dem sombefinner sig och något däröver. Det talar ändock för attarbetslöshetssituationen för de äldre är betydligt svårare än för ungdomarna.Vi när väl också en förhoppning om att komma ur den konjunktursvacka som viupplever och få en ändrad situation med ökade möjligheter tiUsysselsättning. Vi vet att i en sådan situation är det framför allt denungdomliga arbetskraften som efterfrågas, under det att den äldre fortfarandehar det svårl. Man har sagt att det skulle vara fel att ta bortATP-avgiften för den som är eller . På det sättet skulle det bU etlinkomstbortfaU för AP-fonden, Jag sade i mitt första inlägg att vi var bereddaatt medverka liU att höja avgiften för de övriga grupperna för att del inteskulle bli minskade intäkter för AP-fonden, Det är nämligen pä det sättet ochdet viU jag säga lill atl lagt fast avgifternasstorlek för åren 19701974 till procentsatser och därmed i realiteten också tiUtotalbeloppen. Det gör att man från dessa utgångspunkter inte bara kan ta bortavgiften för dem som är eller utan att kompensera delta. Man kan ha många uppfattningar om storleken av dessaavgifter. Det finns ändock anledning säga att vi bör stå fast vid det beslutsom fattat. Vi menar att det dock kan vara rimligt med en omfördelning,I detta sammanhang skulle jag också vilja säga tUl att den som är55 år eller äldre har när ATP-systemet kommer i gång en inbetalningsperiod somligger . Eftersom man får fuU ATP efter 30 intjänade år, så tyckerjag inte heller att det är någon orimlig tanke att ta bort ATP-avgiften för55-åringar och äldre, TiU slut bara ett par ord tUl i somföreträder utskottet. har ju läst remissyttrandena. Får jag säga att 93 Nr 79 rnan fick det intrycket att herrKarlsson läst på det sätt som passar Tisdagenden honom, nämligen att han har enförutfattad mening i dessa frågor, och 16 mai1972 " '"''"utgångspunkten har han också läst vad remissinstanserna sagt, ---------- ------ Det låter mycket atl man skall höjaATP-avgifterna , AVgijienf/il iiiiaggs- . . skaW genomföra en sådan reform som vi förordar, och del kani pensioneringen för f jg yj riktigt. Men orn man höjer från 10 till 12 procentär det äldre arbetskraft höjning rned . Det är kanske den riktiga bilden avden '" '" frågeställning som det här gäller. När slutligen säger att detta vårt förslaginte skulle skapa några nya arbetstillfällen, sä delar jag inte den meningen.Det har skett en strukturförändring i samhället, en strukturförändring sompåskyndats inte minst under den konjunktursvacka sorn vi upplever . Vi velalt många företag kämpar med ekonomiska bekymmer. Då kan man inte säga attorkar man med det, så orkar man med det osv. Det går inte. Konkurserna,nedläggningarna och inskränkningarna i företagen talar ändå sitt eget språk.Den som känner lill något om näringslivels svårigheter vet atl varje extrabelastning för näringslivet innebär påfrestningar som kan föra fram till vadjag här sagt, nämligen nedläggningar och inskränkningar. Det är från dessautgångspunkter som jag tror att nian skulle kunna bevara arbetstillfällen inteminst ute i landet, som man har förlorat just genom atl man har lagt på näringslivetkostnader, som det inle orkar med i . Jag ber, herr talman, att få vidhålla mitt yrkande ombifall till reservationen. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandUngar. Hert (): i erinrar om altriksdagen tidigare lagt fast avgifterna t. o. m. Jag kan försäkra herrCarlsson i att jag är helt medveten om det. Men det inträffade iett helt annat kostnadsläge för svenskt näringsliv. Situationen har förändrats.Del var mol den bakgrunden som jag ansåg att man skulle ompröva det tidigarebeslutet och sänka avgiften från , helt enkelt för alt jag troratt det även från lönlagarsynpunkl skulle vara ytterligt angeläget att pressaden svenska industrins kostnadsläge. Sedan säger i på tal om AP-fondernaalt helst skaU de inte bara vara på samma nivå utan även öka. Om mitt förslagom en sänkning hade gällt exempelvis innevarande år, skulleminskningen ha blivit , dvs, man skulle ha fått enkapitalökning på i stället för 8 900 miljoner kronor.Även det är en väsentlig ökning. i säger alt delta är löntagarnaspengar. Det är etl påstående som vi har hört rätt , och man kanskeskall ta det med en liten nypa salt. Det är inte bara löntagare med i systemet det finns också en hel del andra med i ATP-systemet, Sedan menar i alt det inte är säkertatt 94 företagen får dessa pengar, utanlönlagarna kanske tar ul dem i form av Huruvida löneutrymmet ökar om man minskar ATP-avgiften med 1,7 5 procentoch ökar löneskatten finner jag synnerligen diskutabelt. Jaghoppas i varje fall att man inom svensk arbetsmarknad nu är på det klara medatt man inte undan för undan kan pressa ut mer av näringslivet utan alt det fårmycket negativa konsekvenser för sysselsättningen i stort. i (s) kort genmäle: