prot · FV0976 · 1972-12-31 00:00:00 — Del finns emellertid, mina vänner påmotståndarsidan, andra rullstolar än permobilen som har myckel, mycket högkapacitet. Det är - detta har bekräftats i debatten - permobilen som ni slårvakt om, men del finns alltså andra jämförbara hjälpmedel. säger att vi inte får några tekniskt högtutvecklade rullstolar från andra länder. Men det är fel; vi har möjlighet attimportera vUka rullstolar som helst, och vi kan även få dem ombyggda. Vibehöver alltså inle anlita etl speciellt märke. Jag har inle tagit till brösttoner, och jag tycker inlealt vare sig i eller jag skall göra någon"kabinettsfråga" av detta fall. Men vi har olika uppfatlning. säger alt hon har erfarenheter från detta område. Men harinte större erfarenhet än jag. Jag har suttit ordförande i den organisation somhar drivit på mest i den här frågan, och jag är inte okunnig om förhållandena.Jag vel vad en rullstol betyder för den enskUde handikappade. Och om man gör ensummering vågar jag säga alt mina bedömningsmöjligheter bör vara lika goda somfru . Att jag ställt mig bakom förslaget från socialdepartementetberor på all del är elt sakligt underbyggt förslag, och man vinner egentligeningenting med all bifalla den reservation som föreligger. Jag betraktar inte som reaktionär - jagbetraktar henne ofta som mycket radikal. Men det finns naturligtvis enblandning. 1 vissa frågor "knyter del" sig för , och dåblir del ungefär som när hon skrivit på den här molionen. Hjälpmedel för handikappade m. m. HerrCARLSHAMRE (m): Om socialutskottels ordförande inle har upptäcktdet själv, så vill jag bara påpeka att i vad det gäller yrkandet i motionen1516 om atl hjälpmedelsrådet "skall åläggas hålla kontakt med vederbörandeindustri och distribution inom branschen" har majoritet och reservantersamma uppfattning. Det föreligger ingen reservation på den punkten. Hjälpmedel för handikappade m. m Sedan har jag blivit upplyst om att det faktiskt finns ennågot rikare marknad när del gäller dyrare hjälpmedel än jag trodde. Del finnsen tysk produkt som heter och som lär förekomma i 600-700 exemplar på densvenska marknaden. Den motsvarar inle den mest komplicerade och dyrbarapermobilen utan den enklare versionen av denna svensklUl-verkade apparat. Visskonkurrens finns det alltså. Vidare måste jag, herr talman, korrigera iHuskvarna på en punkt till. säger alt det enda han har gjort äratl han har satt mitt agerande i relation lill vad jag sagt. Nej, satte det i relation till vad jag inte hade sagt, eftersom del imina tidigare inlägg inle fanns ell enda ord som gav uttryck för sådana motivsom lUlskrev mig. Det är så - som inle sällan i debatter där herrKarlsson i är inblandad - atl polemiserar mol heltfritt uppfunna, hemdiktade motiv och argument. i (s): Knuten eller oknuten - vUket det nu var herrKarisson i sade alt jag var är det väl inte så konstigt om man blirintresserad av sådana här frågor, att man får en uppfatlning och att manskriver under en motion. Om man har suttit i som jag, såvågar man skriva under en motion ulan att fördenskull behöva betraktas som knuten. Det är elt konstigt resonemang i Huskvarnaför, som inle har elt dugg att göra med om man skall få lov all prova ett sådyrbart och invecklat hjälpmedel som del här är fråga om, innan socialstyrelsenhar faltal sitt beslut. Ty det är ju detta det gäller. Jag förstår inte att i går upp ivarv så förskräckligt. Vi känner ju varandra sedan gammalt; då skall vi välinle behöva göra delta så konstigt. Beträffande de där människorna som åker omkring lill dehandikappade och talar om permobUen undrar jag bara om de kommer att åkaomkring mindre efter etl beslut enligt majoriteten här i . Har detnågot med frågan att göra? De åker väl omkring lika mycket, oavsett om vi härfattar del ena eller del andra beslutet. i (s): argumentation gick ut på atthan ville att Apoteksbolaget skulle samarbeta med de privata förelagen, men hanville inte atl två samhälleliga organ skulle samarbeta. Det var kontentan avvad sade. i kanske inle harobserverat alt det är en viss skillnad mellan att köpa och atl sälja. När elloffentligt upphandlingsorgan skaffar sig - eller kanske t, o, m, av riksdageninspireras alt skaffa sig alldeles särskilda kontakter med en säljare av enprodukt, som organet är satt att upphandla, så är det något helt annat än omett annat statsägt företag, i detta fall Apoteksbolaget, när det gäller att distribuerade produkter som man skall ha ensamrätt att försälja tar upp ellsamarbete med återförsäljare. Det senare kan aldrig, i ,få en snedvridande effekt på konkurrensen; det får inte några dunkla,svåröverskådliga konsekvenser. Men däremot har vi alltid varit angelägna om atlupphandling skall ske utan att den offentliga myndighet som sköterupphandlingen har särskilt samröre med en av sina leverantörer. i (s): Jag ber alt än en gång få citera vad som slår på s. 19 i utskottetsbetänkande: "- med hänsyn främst lill alt landslingen är dehuvudsakliga avnämarna på området framstår det som naturligt att etl samarbeteeftersträvas mellan UUH och ." Del ärdella som inte vill skall eftersträvas. Nej, i , det vill jaginte. Och just därför all det är fråga om en tillverkare som konkurrerar medandra tillverkare på samma marknad. Del är något helt annat om den som har handom detaljförsäljningen lill allmänheten av produkter antar återförsäljare. Detär inte samma saker och kan inte jämföras med varandra. i (s): Man säger atl man skall samarbeta, men detinnebär naturligtvis inte atl upphandlingsorganet inte skall kunna köpa avandra än av , . Nej, det vUl vi verkligen hoppas. Då skullevi ha gått ännu myckel längre än vad vi här gör. Men vad utskottets ordförandeoch dess majoritet försöker inspirera upphandlingsorganet till är att tasärskilda, icke närmare beskrivna kontakter med en av sina leverantörer,kontakter som utskottet uppenbariigen inle finner det naturligt allupphandlingsorganet skaU ha med andra leverantörer. Del är alltså inte med LICi dess egenskap av företrädare för dem som köper hjälpmedel utan med somföreträdare för dem som tillverkar hjälpmedel som utskottet rekommenderar atlulrustningsnämnden skall ha ett särskilt samarbete. i (s): Del tUlkommer naturligtvis inte utskottet altskriva in i belänkandet med vilka företag utmstningsnämnden skall handla. Menjag vUl betona all utöver vad jag tidigare citerade ur utskottets belänkandeuttalar utskottet att det bör vara möjUgt alt åstadkomma ett sådant samarbeteutan att fördenskull skall anses få några speciella förmåner. Hjälpmedel för handikappade m m. HerrCARLSHAMRE (m): Del tUlkommer faktiskt utskottet, och det ärelt särskilt ansvar för dess ordförande, att tUlse alt utskottels skrivningblir begriplig. Hjälpmedel för handikappade m. m Efter dendiskussion som förts nu vågar jag nästan hoppas atl ulrustningsnämnden aktarsig för att ha något särskilt samröre med vare sig den ena eller andraleverantören. Som i uttryckte sig nu senast vel mansannerligen inte vad utskottet menar, om utskottet över huvud tagel menarnågonting. i (s): Denna kritik riktar sig, anser jag, dels motutskottets ledamöter, dels - och ännu mer mol dess sekreterare. Jag villerinra om att just denne sekreterare av en ledamot som inletillhör utskottet fick etl synneriigen gott betyg för sina skrivningar. Jagbeklagar att ulskottsledamoten inte delar den uppfattningen. Det gläder mig att denna debatt kan sluta istor enighet när det gäller belygsättningen av utskottets sekreterare är herrKarlsson och jag helt ense. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr I av m, fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten A röstar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till I :o) utskottetshemställan, 2;o) reservationen nr 2 av herrar Carlshamre och samt 3:o)reservationen nr 3 av , och förklarades den förstnämnda propositionenvara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering, upptogsför bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalelsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren tUl kontraproposition i huvudvoteringen angåendesocialutskottets hemstäUan i betänkandet nr 14 punkten B antar reservationennr 2 av herrar Carlshamre och Äkeriind röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 3 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaUer socialutskottets hemstäUan i betänkandet nr 14 punkten B röstar ja,den del ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Carlshamre och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Carlshamre begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som viU alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten C röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av , Hjälpmedel för handikappade m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Hjälpmedel för handikappade m. m. Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 5 av herrar Carlshamre och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Carlshamre begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer socialutskottets hemstäUan i betänkandetnr 14 punkten D röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar Carlshamre Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr Carlshamre begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservafionen nr 6 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten J röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat: Utskottets hemställan biföUs, Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 15 i anledning av molion angående de ensamståendes situation, 1 della betänkande behandladesmotionen 1972:125 av m, fl, (fp) vari hemställts att hosKungl, Maj:t begärde en allsidig översyn av de särskUda problem som mötte deensamstående samt en plan för att avhjälpa dessa under beaktande av pågåendeutredningar. Utskottet hemställde alt skulle avslå motionen1972:125, Reservation hade avgivits av herrarHamrin (fp) och Hyltander (fp), som ansett alt utskottet bort hemställa, att med bifall till molionen 1972:125 hos Kungl,Maj:t begärde en allsidig översyn av de särskUda problem som mötte deensamstående samt en plan för all avhjälpa dessa problem under beaktande avpågående utredningar. FruFR/ENKEL(fp): 1 årets motion nr 125 aktualiserarfolkpartiet problem som rör gmppen ensamstående. Liknande motioner har väcktsalltsedan är 1965, och de har utmynnat i krav på en allsidig översyn av deaktuella problemen, så alt man snabbt skall kunna vidta åtgärder för alt avhjälpadem. har avslagit motionerna med motiveringen att deensamståendes problem diskuteras som detaljproblem i sittande utredningar ochkommer att lösas av dem. Så gör man alltså även . Jag har gått igenom samtUga utskottsutlåtanden ochbetänkanden och sökt finna ul vUka problem som är lösta av deutredningar som nämnts och som är färdiga med sill arbete, utmynnade endast i en kartläggningav låginkomsttagarnas problem. Av den kan man bl, a, utläsa atl ensamslåendeoftast har lägre inkomster, sämre bostäder och sämre matvanor än övrigamedborgare. Den utredningen har inte lett fill några åtgärder, Familjeskatteberedningen utmynnade i en individuellbeskattning. Det var bra. När de kvarvarande skönhetsfelen är borta blir denenskilda människan behandlad som individ och inte efter civilstånd och del ärdel vi eftersträvar. Men det är ett faktum att de ensamståendesbostadssituation är långt sämre än familjernas såväl fullständigasom ofullständiga familjers. hänvisade man till propositionen 100, somskulle ge helt nya riktlinjer för bostadspolitiken - och dessa skulle gynna deensamstående. Därav blev aUlså ingenting. kan man invända att del här är kommunala problem, menjag tycker att t, ex, kan ge de kommunala bostadsförmedlingarna enrekommendation att de ensamstående inte skall diskrimineras genom ytransoneringeller genom längre väntelid i bostadskön. Även en ensamstående kan vara i behov av bosältningslån.Nu måste en ensamstående vara vårdnadshavare för all kunna få sådant lån. Ensamstående sjuka har ett alldeles särskUl behov av hjälpoch vård i hemmet, 1 vafie utskottsutlåtande och belänkande fr, o, m, 1965 harman hänvisat tUl beslut om statsbidrag till kommunernas kostnader försocial hemhjälp samt råd och anvisningar nr 175 av ,där det slår: Ensamslående kan, om arbetskraftslUlgången tillåter, få visshjälp. I verkligheten är del emellertid fortfarande på del sättet att enensamslående inte ens mol inkomstgraderad betalning kan få socialhemhjälp. Det som jag anfört visar att flertaletproblem kvarstår allt , och det är alt vi söker lösa dem.Vi begär inle någon ny stor utredning, endast en samordning av del material somredan finns och därefter en plan för att försöka avhjälpa problemen. Vi troratl vi på det sättet snabbare än på annat sätt kan nå resultat och hindra altonödiga motsättningar skapas i samhället. Med det anförda vUl jag yrka bifall till denvid socialutskottets belänkande nr 15 fogade reservationen. i (s): Del är, som omtalade, en gammalhistoria som kommer tillbaka i form av en molion från . Utskottethar sagt ifrån att samma skäl anförts och alt det också harförekommit och förekommer en rad utredningar som sysslar bl. a. med deensamslåendes problem. tog upp bostadsfrågan, och det ger miganledning atl säga några ord. Del är uppenbart för alla att de flesta avlandels kommuner numera inte har någon brist på bostäder. Följaktligen kan mansäga att bostadssituationen har ljusnat även för de ensamstående. Jag ber med detta alt få yrka bifall tillutskottets förslag. FruFR/ENKEL(fp): Visst har bostadssituationenljusnat i en hel del kommuner, men det är faktiskt så atl det är just mindrebostäder, för ensamslående, som vi saknar. Ensamstående har inte vare sig rådeller möjlighet alt hyra de stora bostäder som stär lediga t. ex. här iStockholm. Att de ensamstående upplever bl, a, delta som etl stort problemmärker man genom att de har skaffat sig en egen intresseförening. Är 1971 hadedenna sammanslutning bortåt 1 500 medlemmar. Jag vet atl de känner sigåsidosatta, och jag anser att man skaU försöka sätta in åtgärder för atl hindraatt det uppstår motsättningar mellan olika medlemmar i samhäUet, Om vi visadeviljan att hastigt la itu med de ensamslåendes problem, kunde motsättningarundanröjas. HerrKARLSSON i (s): Del är inte så, , att man lämnatdessa problem åt sidan. Som jag fömt sagt har en hel del utredningar sysslatmed problemen. Bl, a, har famUjepoUliska kommittén, som väntas framlägga sittbetänkande , tagit upp frågan om ett ekonomiskt stöd närdel gäller bostadskostnaderna för låginkomsttagare. Följaktligen har även densaken belysts, , Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfm begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som viU atl kammaren bifaUer socialutskottets hemstäUan i betänkandetnr 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfm Frasnkel begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 15 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 16 iaiUedning av Kungl, Maj,ts proposition 1972:35 angående avtal om regionsjukvårdm, m, vid KaroUnska sjukhuset. Utskottets hemställan biföUs, § 16Bidrag till psykiatrisk sjukvård Föredrogs socialutskottelsbetänkande nr 17 i anledning av Kungl, Maj:ls proposition 1972:50 angåendevissa avtal med landstingskommunerna m, fl, om bidrag till psykiatrisksjukvård, m, m, jämte motion. I Kungl, Maj:ts proposition nr 50,varom socialutskottets betänkande nr 17 handlar, framlägges förslag omgodkännande av vissa överenskommelser och avtal meUan statens förhandlingsnämndoch sjukvårdshuvudmännen. Häri ingår bl, a, att statens ansvar förpensionsförmånskostnader, som avser tjänstetid hos staten, för den personal somlandstingen övertog , avlöses med vissa belopp tiUlandslingen, varierande från tiU jämte ränta.Två landsting blir emeUertid helt utan kompensation, nämUgen de i Kristianstadsoch , beroende på att det inte fanns några mentalsjukhus inom dessalandstingsområden vid landslingens övertagande av statens mentalsjukvård, 3 protokoU 1972. Överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare Den träffade överenskommelsen kan i denna del synasriktig, under förutsättning att personalen är kvar i vederbörande landstingsfiänsl vid pensionsålderns inträde. Men det kan också ha och kommer säkerligenatl få en del konsekvenser för de landsting, som blir utan ersättning ellererhåller mycket ringa sådan. Inom dessa landsting bygges nu mentalsjukvårdenut med egna institutioner, och därmed måsle dessa landsting också anställahärför erforderlig personal. Utbildad sådan finns knappast inom det egnalandstingsområdet ulan kommer atl anställas från angränsande landstingsområden,och därmed kommer också hela pen-sionsansvarel för personalen att vUa på dennye arbetsgivaren utan all denne får någon kompensation från staten. Så torde bli förhållandet i mitt län, där mentalsjukvårdennu bygges ul och där vårt landsting enligt avtal skall ha tagit hem sinapatienter från i och från . Det är givet atl när vi går ul och sökerarbetskraft till dessa nya institutioner så kommer utbildad personal frångrannlänet i stor utsträckning i fråga. Enligt mitt förmenande borde denträffade överenskommelsen ha innehållit någon klausul om att de landsting, somerhåller ekonomisk gollgörelse för pensionsförpliktelserna, också skulle ståför dessa gentemot personalen individuellt vederbörande varitanställd i statens fiänsl. Man har tydligen inte observerat dessa förhållanden vidförhandlingarna, och därför har del väl inte kommit med något härom iavtalsförslagel. Jag beklagar att så är förhåUandet, men då det är ettförhandlingsresultat har jag inget yrkande. Jag har emellertid, herr lalman,vid ärendets behandling här i kammaren velat framföra dessa synpunkter. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 17 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 15 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden. Utskottets hemstäUan biföUs. §18 Överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 16 i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1972:23 angåendeskyldighet att anmäla yrkesmässig överlåtelse och uthyrning av TV-mottagarejämte motioner, Kungl, Maj:t hade i propositionen1972:23 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överutbUdningsärenden för föreslagit att anta ett ipropositionen angivet förslag till lag om ändring i radiolagen (1966:755), Lagförslaget innebar att den som i detaljhandelsledet yrkesmässigt överläteller hyrde ut TV-mottagare ålades att tUl den myndighet som Kungl, Maj:tbestämde lämna uppgift om dem tUl vilka överlåtelse eUer uthyrning skett.Förvärvaren eUer den som företrädde honom hade föreslagits bli skyldig altlämna de uppgifter som behövdes för fullgörande av anmälningsskyldigheten.Därjämte hade föreslagits vissa straffbestämmelser, I detta sammanhang hade behandlats följande ianslutning tUl proposilionen väckta motioner nämligen dels 1972:1633 av m, fl, (fp) vari hemställtsatl skulle avslå propositionen 1972:23, dels 1972:1635 av m, fl, (m) vari hemställtsatt skuUe avslå propositionen 1972:23 och att uttalade attde i motionen framförda förslagen närmare prövades, dels1972:1636 av (), dels1972:1637 av m, fl, (fp). Överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare följande under aUmänna motionstiden väckta motionernämligen dels 1972:232 av i m, fl, (s) vari hemstäUts atl skuOe uttala sig för anmälningsplikt för radiohandlare vid dels1972:236 av herrar () och i Röslänga (fp) vari hemställtsall som sin mening gav Kungl, Maj:l tiU känna del i molionen framförda förslaget. 1, att ianledning av motionerna 1972:232 och 1972:236 samt med bifall tUl Kungl, Maj:tsförslag och med avslag å motionerna 1972:1633, 1972:1635 och 1972:1637,sistnämnda båda mofioner såvitt nu var i fråga, skuUe anta det i propositionen1972:23 framlagda förslaget tUl lag om ändring i radiolagen (1966:755), 2, att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1637 i vad avsåg avbrytande av arbete medutveckUng av en elektronisk detektor för kontroU av TV-innehav, a) skulle avslåmotionen 1972:1637 i vad avsåg administrativt enkla rapportmtiner, b) skulle avslåmotionen 1972:1635 och 1972:1636, förstnämnda motion i vad avsåg återinförandeav möjligheten att "lösa licenser" hos postverket, c) att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1635 i vad avsåg närmare prövning av vissa övriga idenna motion framförda förslag. 1, beträffande godkännande av den föreslagna ändringen iradiolagen av herrar i Agnas (m) och Nisser (m), som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1972:1633 och1972:1635, sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, skuUe avslå propositionen Överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare 1972:236 och 1972:1637, sist- 1972:23 samt mofionerna 1972:232, nämnda motion såvitt nu var i fråga. 2, beträffande motiveringen tUlutskottets hemställan under 3 av herrar NUsson i Agnas (m) och Nisser (m), som vid bifaU tUl reservationen under 1 ansett att utskottets yttrande i vissdel skulle ha av reservanterna angiven lydelse.