prot · FV0994 · 1972-12-31 00:00:00 — Beträffande verkningarna av skatlereform sadeherr att del stora i denna reform var en sänkning av den direkta skatten det var den stora skattesänkningen. Men glömde bort att tala omden stora skatteökningen reform; den 50-procentiga ökningen avmervärdeskatten i kombination med de inträffade prisstegringarna fickallvarliga verkningar för människorna här i landet. Fru andre vice talmannen () kort genmäle; är ju en sympatisk person som jaguppskattar mycket i utskottet, och jag har därför svårt alt bli vred på honom.Jag tänker därför inte alls beröra del ganska trevliga och roliga kåseri omutskottels arbete som han hade här i silt anförande. Den ekonomiska politiken, m. m. vill på enpunkt säga ifrån att det har varit mycket vanligt i utskottets arbete att vihar hört experter inte minst från i anslutning tillbehandlingen framför allt av kompletteringspropositionen men också i andrasammanhang. Detta har alltså inte varit något unikt. Det är ju riktigt som säger att folkpartiethar ett mycket skickligt kansli, och jag är glad över denna komplimang. Men jaghar faktiskt aldrig vågat räkna med att jag skulle kunna lägga folkpartietsmaterial på bord såsom underlag för behandling. åberopade vad jag sade om att utskottet intehade gjort någonting. Det är riktigt att det skickliga utskottskansliet haderäknat fram vad man hann på den mycket korta tid som stod tUl förfogande ianslutning till det första regeringsförslaget. Men det skulle ha varitintressantare, om hade velat belysa det andra regerings, förslagetlitet närmare. Han refererade till i företagsskatteberedningen.Det är riktigt att det kan vara svårt att göra mera ingående analyser avverkningarna av en fördubbling av löneskatten, men det är väl obestridligt,, att det måste finnas möjligheter att analysera någonting avverkningarna. Man måste själv ha haft på känn att det här kan hända oroandeting för företagen, för de enskilda människorna och för de ideella ochreligiösa organisationerna, eftersom utskottsmajoriteten redan nu tar uppfrågan om eventuella motåtgärder, om det går alltför snett med det fina beslutsom vi nu skall fatta. Jag tycker, herr talman, att det är märkligt att man efterhastverket modell 70 vill tala med så stora bokstäver som man gör. Då gälldedet ju den största jämlikhelsreformen. Två tredjedelar av folket skulle fåskattesänkning. Finansministern krävde att bli trodd på sitt ord. Men det ärjust för att verkningarna blev så olyckliga för folk i allmänhet som t. o. m.regeringen nu vill ställa det hela till rätta. Det är ju motiveringen förförslaget . HerrERIKSSON i Bäckmora (c) kort genmäle; Det här är sanningen om skattepaketet, .sägerherr , som han åberopar salig Dumbom som rådgivare iskattefrågor. Jag är rädd för att sanningen i inlägg inte kommeratl stå sig särskilt . Alla inkomsttagare fårskattesänkning, säger . Ja, på papperet; i propositionen ser det utpå det sättet. Men den där skattebetalaren skall sedan betala förbensin, om han har bil, han skall betala mera för vin och sprit och cigarretteroch han får också känna av verkningarna av den höjda arbetsgivaravgiften. Detär totaleffekten, , som jag efteriyser, och jag hävdar att den göratt det i många fall inte blir någon skattesänkning; del blir en omfördelningmellan direkt och indirekt skatt. Sä vill upphöja skatteutskottet till det främstaav de främsta bland utskott, och det kan ju vara hedrande. Men.sedan drar slutsatsen att därför behöver inte skatteutskottetskicka ut några ärenden pä remiss - inga påtryckningsgrupper utifrån! Men, herrBrandt, det är väl ändå praxis här i att vi skickar ut motioner o. d.på remiss och också att vi har experter i utskotten. förmodaratt finansutskottet inte gärna vill stå skatteutskottet efter i värde och rang,och det har berättats att där har man haft hearings, där experter varitoch fått yttra sig. Jag tycker att det är någonting som vi även iskatteutskottet bör kunna hålla oss med i vissa frågor. SkUlnaden är bara denatt i finansutskottet har de ingen , men det har vi i skatteutskottet,och det kanske förklarar en del. Den ekonomiska politiken, m. m. () kort genmäle: Jag är ledsen om jag såg så glad ut att nitrodde att det var ett kåseri, det jag sade om utskottet; det var egentligendet grymmaste allvar. Jag har inte sagt att skatteutskottet var det bästautskottet eller någonting så märkvärdigt, men jag förklarade att det var detmest politiska utskottet, det mest kontroversiella. Varför har man sagt det iriksdagsstadgan? Är det fel? Där står det ju att detta utskott skall arbetautan påtryckningar utifrån och inom stängda dörrar - men det skall väl allagöra egentligen. Det verkar som om detta utskott nu var vidöppet,fullkomligt vidöppet. Det tycks som om det stod folk utanför dörren och hördeallt vad vi sade och spred ut det till journalister i press och radio så fortnågon hade yttrat ett ord. Det är det jag har reagerat emot, och därförredogjorde jag för hur utskottet skall arbeta. Och när jag sade i utskottet attdet måste vara slut på det här, såg jag ju hur alla nickade bifall. Det varalltså inget kåseri. Så talar om det här med departementet, menjag har ju understrukit att både material och representanter från departementethar vi haft i utskottet och kommer att ha. Men inte har vi kallat in en hel radexperter och professorer. Det var inget fel från min sida och det var ingentingnytt när jag sade att det kan vi inte vara med om. i påstår att jag ingenting nämnde omatt man höjde momsen. Jo, jag sade att man gjorde en omfördelning på 4,5miljarder. i Bäckmora menarfortfarande att det blir en höjning; man skall betala mer i tobaksskatt, och såskall man dricka mellanöl och åka bil och då får man ökade kostnader för det.Hur gör man i Bäckmora? Har man bara utgifter? Betalar man inga skatter, tarman inga hänsyn? Måste man inte på något sätt ta in vad det kostar om mansänker skatten? I Bäckmora är del på ett helt annat sätt, men så kan vi inte hadet, utan vi måste finna en täckning. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: Tillåt mig bara erinra om att dethär är fråga om någonting hell annat än vad vi brukar tala om när det gälleratl släppa in utomstående inför ett utskott. Vi har alllid varit myckelrestriktiva när det har gällt att ta emot delegationer i skatteutskottet - ochtidigare även i beviljningsutskottet. Men vi har aldrig varit med om atl manskall behandla ett så stort ärende med så knapphändig information frånförslagsställaren, från regeringen, som det här var fråga om. Det är mol denbakgrunden som del ingalunda kunde vara något fel atl vi från oppositionenssida begärde atl man skulle få inkalla vissa experter. Den ekonomiska politiken, m. m. Fru andrevice talmannen () kort genmäle: Det kanske var del grymmaste allvar det här,, men det är svårt ibland att ta riktigt på allvar, ochdet skall vi nog alla vara glada för. sade också att det var något ovanligt att manskulle kalla in en massa experter. Det är flera här som har talat om att detinte är sä ovanligt. Men som i nu antydde är det väl någotfullständigt unikt att man skall gå att fatta beslut kring ett förslag när manicke har ett enda ord på bordet som underlag - och det var fallet här. Jag kan medge att t. ex. en hearing med experter frånolika håll inte alls hade bhvit en tillfredsställande redovisning av detmateria! som man skulle kunna behöva i ett sådant här ärende. Men det varungefär vad vi kunde tänka oss alt få fram på den korta tid som stod tillförfogande. sade här att sänkningen i botten iregeringsförslaget kan bli ända . 1 botten är det alltsåmest i procent, och i högre inkomstlägen är det mest i kronor. Jag ställde enfråga i mitt tidigare inlägg, , och jag upprepar den för att jagtycker att det vore av värde att få den besvarad i stället för att få den härregeringskommunikén uppläst. Det blir alltså enligt regeringsförslagetsredovisningsmodell bäst för alla. Men om man nu vänder på steken, så vill jagfråga: Hur blir det om vi i stället redovisar regeringsförslaget med kronor ide låga inkomstlägena och i procent i de högre inkomstlägena? Blir det inle dåsämst för alla enligt regeringsförslaget, - eller skall jag kanskesäga herr statsminister? Sedan talade om inflalionsskyddet. Ja, detfattas nog mycket hos oss när det gäller pedagogiken. Men nog måste del väländå vara möjligt att till slut ha klart för sig all inflalionsskyddet inte ären fråga om skattesänkning utan en fråga om att skydda från en skattehöjningsom kommer efter det att i grundlagsenlig ordning har fattat sinabeslut. Del är det saken gäller och ingenting annat. HerrBRANDT (s) kort genmäle; Jag glömde att säga atl utskottet harbeslutat på följande sätl; "Utskottets beslut skall offentliggöras förstefter justering av betänkandet. 1 ärende av mera allmänt intresse bör redan isamband med preliminärt beslut en kommuniké härom tillställas tidningarnastelegrambyrå. Beslut om kommunikén fattas av utskottet eller i särskilda fallav ulskollels ordförande." Det är alltså den officiella prägel somutskottet skall ge silt arbete enligt beslut. Sedan återkommer man här till atl del i detla fall ändåskulle ha varit sä värdefullt med experter. Men jag Iror att alla vi andra hadedet intrycket att det var rena förhalningspoliliken, och som ansvarig förutskottets arbete sade jag: Vi kan inle hålla på och förhala detta utan vi fårdiskulera i sak och komma till ell resultat, inte minst med hänsyn tillutskottels arbetsformer. Sä några ord om indexregleringen av skatterna! Det är somvi har sagt att del betyder minskade statsinkomster och del gynnar de störstainkomsttagarna - del är odiskutabelt. Men man får ju det intrycket, att detta villni ha därför att ni inte har tillräckligt med råg i ryggen för att föra enpolitik som tar hänsyn till de möjligheter och resurser vi har. Ni måste rentpolitiskt överbjuda regeringen på praktiskt taget alla områden. Och del hedrarer ändå att ni tycker att det här inte är så trevligt, utan ni vill ha enordning där ni kan föra en annan politik och där detta regleras av sig självt.Det intrycket får man ju av att ni kör med detta. Herr förste vice talmannen anmäldeatt i anhållit att tUl protokollet få antecknat att haninte ägde rätt tUl ytterligare replik. Den ekonomiska politiken, m. m. Ang. näringspolitikens inriktning, m. m. Herr statsministern , som meddelat att han i sambandmed denna debatt ämnade besvara dels (vpk) den 11 februariframställda interpellation, nr 49, ang. åtgärder för att bekämpaarbetslösheten, dels () den 27 aprU framställda interpeUa-tion,nr 131, ang. näringspohtUcens inrUctning, erhöU ordet och anförde: Jag har nästan dåligt samvete när jag nuingriper i detta intressanta meningsskifte för att uppläsa ej mindre än tvåinterpellationssvar dels till , dels till . har frågat dels om regeringen anser deredovisade siffrorna över arbetslöshetens omfattning vara oroande, dels vilkaytterligare åtgärder regeringen avser vidta för att bekämpa arbetslösheten,dels vad regeringen avser att göra speciellt med anledning av den storaungdomsarbetslösheten, dels om regeringen avser framlägga en plan som visar hurarbetslösheten tidsperiod för tidsperiod skall nedbringas med målsättningen attinfria löftena om full sysselsättning. De av samhället vidtagna ålgärderna för att bekämpaarbetslösheten under den senaste konjunkturnedgången har en omfattning som vidaöverstiger tidigare insatser. Direkta produktionsstimulanser - genombyggnadsverksamhet, investeringsavdrag, lagerstöd för industrin, statliga ochkommunala beställningar - har genomförts lill elt värde av mer än 7 miljarderkronor. Under /72 satsas på beredskapsarbeten 1 750 miljonerkronor. Köpkraften har förstärkts med för pensionäreroch inkomstsvaga barnfamiljer. Sysselsättning eller sysselsältningsbetingadutbildning har genom de insatta åtgärderna berells ca 180 000 personer underförsta kvartalet 1972. Härutöver tillkommer indirekta sysselsättningseffektersom kan anlas svara mol ca 120 000 arbelstillfällen. Till grund för dessa åtgärder har legat en fastbeslulsamhel all genom samhälleliga ingripanden tvinga tillbaka arbetslösheten.Härom sade jag i ett tal inför LO;s kongress år 197 1: "Arbetslösheten är ell ont. Den drabbar människor ochfamiljer. Den är lill skada för samhället, betyder ekonomiska förluster,minskad framslegstakt, ökade orättvisor. Vi har satsat hårdare än något annatland på den fulla sysselsättningen. Det är omkring detta krav som vi byggt uppdet starka samhället. hör all bekämpa arbetslösheten krävs en kombination avlångsikliga näringspolitiska och lokaliseringspolitiska insatser,konjunkturstimulans, särskilda ålgärder för utsatta grupper, utbildning införföränderligheten Den ekonomiska politiken, m. m. Ang. näringspolitikens inriktning, m. m. En positiv utvecklinghar kunnat iakttas 1971. Vid majräkningenhade antalet arbetslösa minskat med 12 700 till 61 600. Antaletlediga platser har ökat och uppgår nu till 44 700. Inom arbetsmarknadspohtiken hålls enfortsalt hög beredskap om konjunkturförbättringen skulle fördröjas. För attmotverka den säsongmässiga nedgången i sysselsättningen inom byggbranschenunder kommande vinter har regeringen fattat beslut om följandeåtgärder. Industrinsinvesteringsfonder skall få användas för investeringar i byggnader. Fondernafår användas för att finansiera nedlagda kostnader fram till utgången av april1973. Investeringsfondernasanvändning i stödområdet kommer liksom att få ske utan tidsbegränsningoch avse även maskininvesteringar. Fondutnyttjande på dessa villkor kommer attfå ske även i Borås- och Eskilstunaregionerna. Regeringen harvidare inlett en prövning av möjligheterna atl tidigarelägga angelägna stathgabyggnadsinvesteringar. Vidare kommervissa sjukhusprojekt som finns upptagna i investeringsprogrammet för år 1973att sättas i gång redan under innevarande år. För attsäkerställa en snabb igångsättning av bostadskvot prövas möjligheternaatt omfördela visst byggande från orter och regioner med eftersläpandeigångsättning till orter och regioner med stark bostadsefterfrågan och högberedskap för igångsättning. Byggnadstillståndför s. k. oprioriterat byggande har beviljats för en rad projekt omfallande ensammanlagd kostnad av . Unga människor, ofta med kort utbildning, tillhör desärskilt utsatta grupperna på arbetsmarknaden. startadearbetsmarknadsverket ett särskilt program för ungdomsarbetslösheten, utformatefter samråd med politiska och fackliga organisationer samt ungdomsorganisationer.Härigenom har sammanlagt mer än 30 000 arbetslösa ungdomar kunnat beredasarbete eller utbildning. a. har en ökad intagning till gymnasieskolan gett6 000 ungdomar utbildning. Som inrikesministern meddelade i utföriiga interpellationssvarden och har regeringen vidare inlett en översyn i särskildordning av ungdomens arbetsmarknad. Arbetet för full sysselsättning måste föras på mångafronter. Del gäller åtgärder för att skydda människorna mot konjunktursvängningarnasotrygghet. Men det gäller också att skapa arbelstillfällen för de människor somäven under goda konjunkturer utestängs från arbetsmarknaden. Jag tänker på deäldres svårigheter liksom på alla dem - såväl unga som gamla - som saknartillräcklig utbildning för atl göra sig gällande på arbetsmarknaden. Denregionala obalansen undergräver sysselsättningen på många orter även vidhögkonjunkturer. Strukturförändringen inom näringslivet kommer att gå vidare.Det är därför nödvändigt alt även under skeden av uppåtgående konjunkturer ägnasy.sselsättningen stor uppmärksamhet. Förverkligandet av människornas rätt till arbete kommeralltid att stå i centrum för våra politiska strävanden. utgörkraven på full sysselsättning en av grundvalarna för en politik för förnyelseav produktionens och arbetslivets villkor. har frågat mig om jag - mot bakgrund avnäringspolitikens grundläggande betydelse för arbete och tillväxt - är beredd attredovisa huvuddragen i regeringens syn på näringspolitikens inriktning. är elt i hög grad decentraliserat samhälle. Inomden offentliga sektorn ger den unika svenska förvaltningsorganisationen medsjälvständiga ämbetsverk och den kommunala självstyrelsen ett decentraliseratbeslutsfattande. Utbyggnaden av de samhälleliga åtagandena har i storomfattning ägt rum i kommunerna och därmed vidgat ansvaret församhällsbyggandel till en vidare krets av människor. Inom näringslivet skerbeslutsfattandet i tiotusentals företag. Antalet beslutsenheter i näringslivethar emellertid snabbt minskat, vilket koncentrationsutredningen beskrivit.Marknadsekonomin undergår på så sätt - till följd av den tekniska ochekonomiska utvecklingen - betydelsefulla förändringar. Marknadsekonomin har också förändrats av politiska skäl.Bakgrunden härtill är människornas strävan att skapa trygghet.Marknadskrafterna kan inte förverkliga människomas krav på social trygghet,sysselsättning och en god livsmiljö. De tenderar att öka skillnaderna iinkomster och förmögenheter och att förstärka den regionala obalansen. Den friamarknaden producerar värdefulla varor och tjänster, men den förmår intetillgodose människornas strävan till trygghet och harmoni i utvecklingen. Därför har samhället genom politiska beslut ochorganisationerna genom sitt fackliga arbete ingripit i marknadsekonomin för attsöka tillgodose kraven på sysselsättning, god miljö, social trygghet, enrättvis och jämnare inkomstfördelning och regional balans. Därigenom harfriheten och tryggheten för de många människorna ökat väsentligt. Det harinneburit en vidgning av demokratin i det svenska samhället. Den näringspolitik vi nu är i färd med att bygga upp ärväsentlig för att ta till vara våra möjligheter lill ekonomiska framsteg. Denär en viktig del i vår strävan att inordna den tekniska ochekonomiska utvecklingen i en av sociala målsättningar bestämdsamhällsförändring. Dess syfte blir att bidra till en förnyelse av produktionoch arbetsliv. För att förverkliga denna politik krävs elt ökatsamhälleligt engagemang i del ekonomiska livet. Planeringen behöver byggas ut.Vid årets höstriksdag kommer regeringen alt föreslå vikliga förändringar idenna riktning. En fysisk riksplanering för att få till stånd en planmässighushållning med mark och vatten är under utarbetande. För alt ge ökadmålmedvetenhet och verkningskraft i strävan alt skapa balans mellanutvecklingen i olika landsdelar sammanställs ell regionalpolitiskt handlingsprogram. Näringspolitiken måste bygga på en förstärkning avlönlagarnas ställning genom en fördjupad demokrati i arbets- och samhällsliv.Regeringen kommer att lägga fram förslag om lagfäst rätt för lönlagarna attvara företrädda i företagens styrel.ser. Användningen av de av löntagarmedeluppbyggda AP-fonderna i näringslivets utbyggnad och förnyelse aktualiseras.Lagstiftning för att värna anställningstryggheten 6 protokoll 1972. Den ekonomiska politiken, m. m. Ang. näringspolitikens inriktning, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. Ang. näringspolitikens inriktning, m. m. och hävdade anställdas rätt till en god arbetsmiljö vill vi genomföra. Alla dessaförslag tjänar syftet att vidga löntagarnas möjligheter att påverka sinavillkor i arbetslivet och i ekonomin som helhet. (vpk); Jag tackar statsministern för svaret på mininterpellation. Statsministern hävdar att satsat hårdare än någonannan stat "pä den fulla sysselsättningen". Del är därför, menadehan, som vad han brukar kalla "det starka samhället" skapats.Statsministern var utförlig när det gällde att tala om hur stora belopp som statsmakternahar spenderat. Han sade däremot ganska litel om hur han bedömerarbetslöshetssituationen och ingenting om vad han anser varaorsakerna till den ekonomiska krisen. Vi kommunister har mänga gånger visat hurarbetslöshetskriser och skapandet av en industriell reservarmé tillhör detkapitalistiska systemets lagbundna utveckling. Målet i den kapitalistiskaproduktionen är att de enskilda kapitalen försöker tillskansa sig så storaprofiter som möjligt. De driver därför upp arbetstakt och produktion. Men eftersom varje enskilt kapital ser om sitt eget hus,kan de inte överblicka följderna för hela samhället av sin expansion summanav deras åtgärder blir därför vad ingen av dem önskar, nämligen fallande profitkvoter,ökade säljsvårigheter genom en produktion som ökar fortare än folkets köpkraft.Resultatet blir återkommande överproduktionskriser. Dessa uppstår inte därföralt produktionen skulle överskrida människornas verkliga behov, utan därför attden för att säljas skulle få avyttras till priser som skulle minska profiternatill en oacceptabel nivå för kapitalägarna. Själva utvidgningen av denkapitalistiska produktionen kommer alltså i motsättning lill kapitalisternassträvan efter sä stora profiter som möjligt. med kapitalismens svängningar från kris tillkris ökar kapitalkoncentrationen och olikmässighelen mellan företag, branscheroch näringsgrenar. I vissa branscher anhopas kapital fortare än i andra, ochkapitalkoncentrationen har gått längre. Resultatet har blivit hot mot vissabranschers och hela landsändars ekonomiska existens. Jakten efter profiter driver kapitalisterna att ersättaarbetare med maskiner. Arbetare slås ut som inte kan få nya jobb på grund avkapitalets koncentration och cenlralisalion. Resultatet blir att kapitalismenalslrar en arbetslöshetsarmé av ur den kapilalisliska produktionen utslagnamänniskor. Denna arbetslöshetsarmé tenderar all öka. De periodiskaöverproduklionskriserna blir allt djupare. Dessa allmänna drag går igen i den akluella ekonomiskakris som vi upplever i . Antalet människor som slagils ut ur denkapitalistiska produktionen och som bereds sysselsättning eller s. k.omskolning i statlig regi har ökat närmast kontinuerligt och underde i stegrad takt. Atl arbetslösheten är så slor bland ungdomenpekar i riktning mol att inle tillräckligt med nya arbetsplatser skapas. Den akluella krisen är faktiskt den djupaste underefterkrigstiden. Trots att, som statsministern påpekar i silt svar, de avstatsmakterna vidtagnaåtgärderna "har en omfattning som vida överstiger tidigare insatser"omfattar arbetslösheten de högsta majsiffrorna sedan denstatistikserie som ger ut hade sin början vid1950-talets mitt. Det är en rekordarbetslöshet för maj månad. Trots dessa storasatsningar pekar fortfarande den långsiktiga trenden i arbetslöshetssiffrornauppåt, om än i något dämpad takt i jämförelse med föregående år. Genom åtgärderav statsmakterna har 300 000 personer direkt eller indirekt berettssysselsättning, enligt statsministerns svar och ändå är arbetslösheten så högsom den är . Det kan bara leda till slutsatsen att den svenskakapitalismen befinner sig i en mycket djupgående ekonomisk kris, som innebäratt hundratusentals människor inte kan beredas sysselsättning inom det s. k.privata näringslivet. Denna kris är inte bara av en kortsiktig natur. Som jagvisat växer den industriella reservarmén. chef har på en konferens förklarat att under en ny högkonjunktur skullemellan 20 000 och 30 000 fler personer vara arbetslösa än under den senastehögkonjunkturen, vilken i sin tur inte förmådde att minskaarbetslöshetssiffrorna till den nivå de hade i närmast föregåendehögkonjunktur. Så har alltså socialdemokratins illusioner om att haskapat ett "den fulla sysselsättningens samhälle" slagits sönder.Kapitalismen kan inte göras stabil och krisfri. Dess anarkiska karaktär alstrarlagbundet förnyade och fördjupade kriser. Detta samhällssystem har dömt sigsjälvt. Dess försvarare kommer i det långa loppet alltid att misslyckas. Rätten till arbete kan garanteras och genomföras förstsedan den kapitalistiska profithushållningen avskaffats och socialistiskaproduktionsförhållanden upprättats. Då kommer produktionen att styras avfolkets behov och samhälleliga målsättningar. Då finns ingen annan gräns förproduktionen än det absoluta täckandet av de mänskliga behoven. De enskildaföretagens profitjakt sätter inte längre sina bojor på produktionensutveckling. Men kampen mot arbetslösheten måste självfallet bedrivasunder nuvarande förhållanden, under kapitalismen. Kapitalets makt kan genompolitisk kamp och politiska åtgärder begränsas. Investeringar kan styras.Kapitalexport kan förbjudas.