prot · FV0927 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 15 innevarandemånad, § 2 Föredrogs och lades tiU handlingarna riksdagensförvaltningsstyrelses berättelse om verksamheten inom riksdagensförvaltningskontor , § 3 Föredrogs och hänvisades till skrivelse från fullmäktige i angåendefortsatt utgivning av otryckta ståndsprotokoll samt skrivelse från förvaltningsstyrelse angåendeanslag på tilläggsstat till riksstaten för /72 till Den inreriksdagsförvaltningen: Utredning om hus m, m, § 4 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1482-1484 tillskatteutskottet, § 5 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningarnanr 6771, § 6 Föredrogs och lades till handlingarnakonstitutionsutskottets betänkande nr 4 angående verkställd granskning av riksdagsbiblioteketsförvaltning . § 7 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 1 i anledningav Kungl, Maj:ts i proposition 1972:1 gjorda framställning om det promilletal,varmed skogsvårdsavgiften skall utgå för , Utskottets hemställan bifölls. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet §8 Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 1 i anledningav propositionen 1971:173 om vissa reformer inom polis- och åklagarväsendetjämte motioner. Genom en dagtecknad proposition,1971:173, hade Kungl, Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden, föreslagit att dels antade vid propositionen fogade förslagen till 1) lag om vad somavses med polismyndighet m, m,, 2) lag omupphävande av lagen (1964:320) om polisnämnder, dels godkänna de aUmänna riktlinjer för en omorganisationav polisväsendet och för åklagardistriktsindelningen som departementschefen angivit i propositionen. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfö;des följande: "1 propositionen föreläggs förslag tillaUmänna riktlinjer för den framtida polis- och åklagardistriktsindelningen.Polisdistrikten bör enligt dessa riktlinjer göras så stora att kontinuerligröriig övervakning kan anordnas i större utsträckning än vad som är möjligtoch att personalen kan specialiseras för utredningar av i vart faH de vanligastförekommande brottstyperna. Det förordas vidare att indelningen i kommunblockliksom f, n, läggs till grund för polisdistriktsindelningen och att gräns förpolisdistrikt som regel inte bör skära länsgräns. Avsikten är också att nåbättre överensstämmelse mellan gränserna för rättsväsendets olikaverksamhetsområden, 1 fråga om åklagardistrikten föreslås en anpassning tillden nya poHsdistriktsindelningen med tillämpning av i stort sett de principersom nu gäller. Den nya polis- och åklagardistriktsindelningen avses bligenomförd successivt och i huvudsak vara slutförd av . Den föreslagna polisdistriktsindelningen kommer attmedföra att vissa län inte kan behållas som verksamhetsområde för den regionalapolisorganisationen, 1 propositionen föreläggs förslag tillriktlinjer för en begränsad reform av den regionala polisverksamheten. Reformenanses inte föregripa eller försvåra statsmakternas framtida ställningstagandetill de frågor som f, n, utreds av länsberedningen. Den innebär att två ellermöjligen tre angränsande län i en del fall förs samman till ett verksamhetsområdeoch att i princip en enhetlig organisation införs i samdiga län. Länsstyrelsenbehåller sin ställning som högsta polismyndighet i länet. Länspolischefen blirliksom nu tjänsteman i men får en självständigare ställning än f.n. De regionala indelningsändringarna avses bli genomförda successivt i sammatakt som polis- och åklagardistriktsindelningen. 1 övrigt föreslås den nyaorganisationen bli genomförd den . I propositionen föreläggs vidare förslag tiHallmänna riktlinjer för en reform om ökat medborgarinflytande inom den lokalapolisorganisationen. De nuvarande polisnämnderna avskaffas och ersätts avpolisstyrelser. Styrelsen skall enligt förslaget bestå av polischefen somordförande och sex andra ledamöter, vilka utses av kommunfullmäktige i dekommuner som ingår i polisdistriktet eller av ombud som dessa fullmäktige harvalt. Polisstyrelse får i princip samma arbetsuppgifter som lokal polischef nuhar. Vissa viktigare frågor, främst sådana som rör förhållandet mellanallmänheten och poHsen, avgörs av styrelsen i plenum och andra ärenden avpolischefen ensam. Ärenden som angår utövning av polisledning skall dock alltidavgöras av poHschefen ensam. Polisstyrelser avses bli inrättade på en gång ihela landet ." I detta betänkande hade behandlats motionen 1971:1615 av herrar Henmark (fp) och (), motionen 1971:16 16 av () och (). motionen 1971:1617 av m.fl. (s, c, fp, m), vari hemställts att skullebesluta att ordförande och vice ordförande ipolisstyrelse utsågs på det sätt som angavs i motionen, dvs. att de valdaledamöterna i styrelsen skulle inom sig utse ordförande och vice ordförande, motionen 1971:1618 av herrarJonsson i (fp) och i (c), motionen 1971:1619 av m.fl. (s), vari hemställts att uttalade att särskildautredningar borde göras om de lokala förhållandena i samtliga fall där detkunde bli fråga om indragningar av polisdistrikt och att länsstyrelse,myndigheter och organisationer som kunde komma att beröras avindelningsändringar bereddes tillfälle att yttra sig, att uttalandet ipropositionen rörande önskemålet om kontinuerlig övervakning i polisdistriktenskulle tolkas så att de distrikt, som hade verksamheten uppdelad påavdelningar och polisstationen bemannad dygnet runt, skulle förblisjälvständiga polisdistrikt samta/f förordade att möjligheter gavstill utsträckt tid för reformens genomförande, motionen 197 1:1620 av m. fl. (m, s, c, fp), motionen 1971:1621 av m. fl. (c), motionen 1971:1622 av . (c, m), vari hemställts att vid sin behandling av proposition1971:173 skulle besluta att varje indelningsärende som berördes i propositionenskulle föregås av remissbehandling varvid kommuner och berörda organisationer bereddesmöjligheter att yttra sig, att berörda länsstyrelser gavs tillfälle pröva förslagtill indelningsärenden särskilt med hänsyn till deras effekt på den regionalautvecklingen, att stor vikt lades vid den lokala förankringens betydelse vidprövningen av ändringsförslaget samt att en längre övergångstid än den somföreslagits i propositionen skulle komma till stånd, motionen 197 1:1623 av herrar () och Fågelsbo(c), motionen 1971:1624 av . (c), vari hemställts att vid sin behandling av Kungl. 1, att godkännaförslaget om inrättande av polisstyrelser, med de förändringar beträffandedessas storlek, sammansättning och sättet att utse dem som föreslagits imotionen, 2, att avslå propositioneni den del som berörde allmänna riktlinjer för polisens lokala och regionalaorganisation, 3, att vidorganisatoriska förändringar inom polisens lokala och regionala organisationpreciserade förslag skulle föreläggas , 4, att i skrivelsetill Kungl. MaJ:t ge till känna vad i motionen i övrigt anförts, Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet motionen 1971:1625 av m.fl, (fp), varihemställts att vid behandlingen av propositionen 1971:173 om polis-och åklagarväsendets organisation skuHe besluta att avslå förslaget om enminskning av antalet polisdistrikt från 119 tiU ca 90, att en förtroendevaldskulle väljas till ordförande i polisstyrelsen, att antalet ledamöter ipolisstyrelse skulle kunna uppgå till mer än sju men högst elva ompolisstyrelsens verksamhetsområde omfattade mer än två kommunblock samt attingen ändring av den regionala polisorganisationens indelning företogs utanatt konkret förslag därom framlades för prövning. motionen 197 1:1626 av m. fl. (c), motionen 1971:1627 av herrarLindkvist (s) och i (s), vari hemställts att skullebesluta att polisstyrelsen inom sig skulle utse ordförande och vice ordförande, motionen 197 1:1628 av frökenPehrsson (c) och i Heden (c) samt motionen 1971:1629 av . (m), vari hemställts att skulle 1. besluta attriksdagens yttrande skulle inhämtas därest avvikelser skedde från de riktlinjerför den framtida polisdistriktsindelningen som uppdragits i propositionen1971:173 eller därest i någon landsända skulle uppstå svårigheter i samband medindelningsändring, 2. besluta attriksdagens yttrande skulle inhämtas innan beslut fattades om ändringar i denregionala polisorganisationen, 3. i skrivelsetill Kungl. Maj:t ge till känna vad i motionen anförts om ansvarsområden ochkvarterspolis. Behandlingen av propositionen och motionerna hade av 1971års riksdag uppskjutits till vårsessionen med riksdag. A. att beträffande de i propositionen 1971:173angivna riktlinjerna för en omorganisation av polisväsendet, såvitt avsåg polis distriktens storlek och antal, i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionerna 1971:1619, 1971:1622, 1971:1624 och 1971:1625, aUt i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i detta hänseende anfört, B. att beträffande samma rikfiinjer, såvittavsåg förfarandet vid ändringar i polisdistriktsindelningen, i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionerna 1971:1619, 1971:1622, 1971:1624 och 1971:1629, allt i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i detta hänseende anfört, C. att beträffande samma riktlinjer, såvittavsåg tiden för distriktsindelningsreformens genomförande, i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifaH till motionerna 1971:1619 och 1971:1622, allt i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i detta hänseende anfört. D. att beträffande polisdistriktsindelningen isärskilda län skulle avslå motionerna a) 1971:1615 imotsvarande del, b) 1971:1616 imotsvarande del, c) 1971:1620 imotsvarande del, d) 1971:1621, e) 1971:1623, f) 1971:1626i motsvarande del samt g) 1971:1628, E. att beträffande ovannämnda riktlinjer,såvitt avsåg antalet ledamöter i poHsstyrelse, i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionerna 1971:1624 och 1971:1625, allt i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i detta hänseende anfört, F. att beträffande samma riktlinjer, såvittavsåg sättet för utseende av ledamöter i poHsstyrelse, i anledning av Kungl. Maj.ts förslag och med bifall till motionen 1971:1624, båda i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i detta hänseende anfört, G. att beträffande samma riktlinjer, såvittavsåg ordförande skapet i polisstyrelse, i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionerna 1971:1624 och 1971:1625, allt i motsvarande del, samt motionen 1971:1627 och med bifall till motionen 1971:1617 gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i detta hänseende anfört, H. att beträffande samarbetet mellan polisen ochandra myndigheter m.m. skulle avslå motionen 1971:1618 i motsvarande del, I. att beträffande ett system medkvarterspoliser m.m. skulle avslå motionerna 1971:1618 och 1971:1629, båda imotsvarande del, K. att beträffande ovannämnda riktlinjer, såvittavsåg de regionala verksamhetsområdenas storlek och antal, i anledning avKungl. Maj:ts förslag och motionen 1971:1624, båda i motsvarande del, gavKungl. Maj:t till känna vad utskottet i detta hänseende anfört, L. att beträffande samma riktlinjer, såvittavsåg förfarandet vid ändringar i den regionala polisorganisationen, ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifaU tiU motionerna 1971:1624,1971:1625 och 1971:1629, allt i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till kännavad utskottet i detta hänseende anfört, M. att beträffande samma riktlinjer, såvittavser tidpunkten för genomförandet av den nya organisationsformen påregionplanet, i anledning av Kungl. Maj:ts förslag gav Kungl. Maj:t till kännavad utskottet i detta hänseende anfört, N. att godkände samma riktlinjer i den mån deicke omfattades av vad utskottet hemställt under punkterna A-C, EG samt K-M, O. att beträffande de i propositionen angivnariktlinjerna för åklagardistriktsindelningen gav Kungl. Maj:t till känna vadutskottet i detta hänseende anfört, P. att beträffande åklagardistriktsindelningen isärskilda län skulle avslå motionerna Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet den 23 febmari 1972 Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet a) 1971:1615, b) 1971:1616, c) 1971:1620 samt d) 1971:1626,alla i motsvarande del, Q. att skulle anta de genom propositionenframlagda lagförslagen. Reservation hade avgivits av herrarWestberg i (fp) och i (fp), vilka beträffandedistriktsindelningsreformen ansett att utskottet under punkterna A-C och O borthemställa, A. att beträffande de i propositionen 1971:173angivna riktlinjerna för en omorganisation av polisväsendet, såvitt avsåg polis distriktens storlek och antal, med avslag på Kungl. Maj:ts förslag, med bifall till motionen 1971:1625 och i anledning av motionerna 1971:16 19, 1971:1622 och 1971:1624, allt i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna i detta hänseende anfört, B. att - under förutsättning av riksdagensbifall till reservationen i vad gällde punkten A beträffande samma riktlinjer, såvitt avsåg förfarandet vid ändringar i polisdistriktsindelningen, med avslag på Kungl. Maj:ts förslag och i anledning av motionerna 1971:1619, 1971:1622, 1971:1624, 1971:1625 och 1971:1629, allt i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna i detta hänseende anfört, C. attriksdagen under förutsättning som angivits under punkten B - beträffandesamma riktlinjer, såvitt avsåg tiden för distriktsindelnings reformens genomförande, med avslag på Kungl. Maj:ts förslag och i anledning av motionerna 1971:1619, 1971:1622 och 1971:1625, allt i motsvarande del, gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna i detta hänseende anfört, O. attriksdagen under förutsättning som angivits under punkten B - beträffandede i propositionen angivna riktlinjerna för åklagardistrikts indelningen gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna i detta hänseende anfört. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av () och () beträffandepolismyndighetsbegreppet. FruKRISTENSSON (m): Den proposition, som justitieutskottetbehandlar i sitt betänkande nr 1 om vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet,innehåller så många frågor av väsentlig betydelse att jag måste be herrtalmannen om överseende för att jag kommer att ta en rätt stor del av kammarenstid i anspråk för att gå igenom alla de frågeställningar som justitieutskottetför övrigt har ägnat ett betydande intresse och en . Jag vill först erinra om att när polisväsendetförstatligades , skedde därigenom en genomgripande omorganisationav polisväsendet. Man minskade antalet polisdistrikt från 554 till 119. Detvar således en kraftig nedskärning av polisdistriktens antal som då genomfördes. Det förslag sorp nu föreläggs innebär givetvisinte en så genomgripande reform, men likafullt kan man säga att det är enfortsättning av rationalisering som här föreslås. Man har kunnat konstatera efter förstatligandet att detfortfarande finns vissa svagheter i polisorganisationen, och de svagheternafinns närmast i de minsta distrikten, vilka fortfarande saknar erforderligelasticitet och vilkas resurser man inte kan utnyttja rationellt. Man har ocksåkunnat konstatera att inom den regionala polisverksamheten finns det brister iflera hänseenden. Utskottet menar att det från samhällsekonomisk synpunktoch mot bakgrunden av den oroande brottslighetsutvecklingen är ytterstangeläget att man vidtar åtgärder för att råda bot på dessa brister. Vikonstaterar emellertid att varaktiga garantier mot en utbredd kriminalitet intekan skapas enbart genom förstärkning av polisens brottsförebyggande ochbrottsbekämpande verksamhet men att en rationellt utformad och effektivpolisverksamhet ändå är en förutsättning för en framgångsrik kamp motkriminaliteten. Vi har einellertid inom justitieutskottet velat se dennafråga så, att man inte skall överbetona effektivitetssynpunkterna. Vi måstegivetvis tillmäta allmänhetens krav på en god poHsiär service mycket storbetydelse, och vår målsättning är att genom det förslag vi framläggeråstadkomma en förbättrad polisiär service. Vi har inom justitieutskottet ivissa hänseenden kommit fram till andra bedömningar än vad som gjorts ipropositionen, och vi har i vårt arbete strävat efter att, om jag så fåruttrycka det, ta fasta på det bästa i propositionen och det bästa i de motionersom har väckts i anledning av denna. Som ledamöterna har kunnat konstaterainnehåller därför utskottets hemställan yrkanden i anledning av propositionenoch i anledning av motionerna. Jag vill först uppehålla mig vid den lokala polisorganisationen.Utskottet konstaterar att den givetvis måste utgöra kärnan i ett rationellt ocheffektivt polisväsende. Vi understryker att det även ur demokratiska synpunkterär av största vikt att tyngdpunkten i polisväsendet ligger på det lokala planet.I annat fal! saknas förutsättningar för den nära kontakt med allmänheten,kommunala organ och organisationer som är så väsentlig också för polisen. Vi vill även understryka att en distriktsindelningsreforminte får bli sä långtgående att den leder till en icke önskad centralisering avuppgifterna eller rubbar förutsättningarna för ett ökat medborgarinflytande.Som jag sade tidigare vill vi betona att en distriktsindelning inte får ledatill en sämre polisiär service utan att man i stället bör sträva efter enförbättrad service. Det finns anledning att särskilt understryka utskottetsuttalande att man när frågan om en indelningsändring kommer upp till diskussioni första hand skall undersöka möjligheterna att åstadkomma personellaförstärkningar för att därigenom undvika en distriktssanimanslagning. Vi villalltså klart understryka att det primära är att man undersöker möjligheternaatt förstärka polispersonalen för att därigenom åstadkomma en störreeffektivitet utan att man fördenskull behöver tänka sig att gå vägen till sammanslagningar av polisdistrikten. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet övervägas i varje särskilt fall då endistriktssammanslagning ifrågasattes. Vidare anser vi att önskemålet om en kontinuerligövervakning i distrikten bör skjutas i förgrunden. Men vi säger attdet vore fel att fastställa en enhetlig norm för hur denna övervakning skallorganiseras i olika distrikt, eftersom förhållandena givetvis varierar mellanolika landsändar. Utgångspunkten för indelningsändringen måste vara attreformen skall leda till en förbättrad övervakning. Om den inte gör det bör deninte heller genomföras. Speciellt har utskottet understrukit att man iglesbygdsområdena får vara särskilt varsam, så att man inte försämrar servicenför de där bosatta medborgarna. Utskottet uttalar att det inom sådana områdenpraktiskt taget undantagslöst bör gälla att tjänster för övervakningsverksamhetinte får flyttas från ort som upphört som kansliort. Samma restriktivitet börinom sådana områden iakttas i fråga om överförandet av polismanstjänster frånarbetsgrupper till den nya kansliorten. I fråga om kriminalpoHsverksamheten har utskottet i alltväsentligt kunnat dela departementschefens synpunkter, men vi vill understrykaatt möjligheterna till samarbete mellan de olika distrikten genom stödjandeverksamhet bör övervägas i varje särskilt fall. Detta är något sompropositionen inte särskilt har nämnt, men vi anser att man i första hand istället för en sammanslagning bör överväga möjligheterna till samarbete mellanolika distrikt. När det gäller frågan om handläggning avpolismyndighetsärenden vill vi liksom propositionen understryka vikten av attdelegation förekommer i största möjliga utsträckning, och utskottetifrågasätter om man inte i vissa fall också kan tänka sig författningsändringarför att utvidga delegationsniöjligheten ytterligare. Slutligen vill jag under det här avsnittet sammanfatta deskillnader som föreligger mellan utskottets ställningstaganden ochpropositionen. Utskottet understryker, som jag sade, att man i första hand börtänka sig personella förstärkningar, att sådana alltid bör vara ett alternativdå man överväger distriktssammanslagning, att varje indelningsändring måsteleda till en förbättrad övervakning, att när det gäller kriminalpolisverksamhetenett samarbete mellan olika distrikt bör övervägas och att man när det gällerdelegationsmöjligheterna också bör tänka sig att genomföra vissaförfattningsändringar. När det gäller genomförandet av reformen har man enligtpropositionen tänkt sig att ytterligare utredningar endast skulle behöva görasi vissa fall och då i huvudsak inriktas på frågan om polisutredningens förslagkan anses lämpligt med hänsyn till de lokala förhållandena inom det aktuellaområdet. Inom utskottet har vi i det hänseendet konstaterat att ettantal kommunindelningsändringar och domsagoregleringar har ägt rum, sedanpolisutredningens översyn gjordes. I polisdistrikten har man genomfört en nyorganisation, och även i övrigt har avsevärda förändringar företagits påpersonalsidan. Detta leder utskottet fram till den ståndpunkten, att så snarten distriktsindelningsändring blir aktuell skall en förnyad utredning skeangående de lokala förhållandena. Det är också viktigt att företrädare för ortsintressena får tillfälle att ytterligare en gång framlägga sin Vi understryker också att när beslut fattats om enindelningsändring, bör förslag till erforderliga personaldispositioner alltidföreläggas berörda myndigheter och organisationer för yttrande. I flera motioner har framlagts förslag om att riksdagenskaU höras i varie särskilt fall, då förslag till distriktssammanläggningföreligger. Det har pä den punkten varit mycket ingående diskussioner iutskottet. Utskottsmajoriteten har här stannat för att förorda att om man inågot fall föreslår en distriktsammanläggning, som innebär att de riktlinjersom utskottet har angivit inte kan följas, så skall höras. Och om inågot faH tvekan skulle uppstå huruvida en indelningsändring står iöverensstämmelse med dessa riktlinjer eller om eljest särskilda skäl talar fördet, bör höras. Eftersom denna reform skall genomföras successivt, har viansett att det kanske ändå inte är rimligt att tänka sig att Kungl. Maj:t skallförelägga återkommande propositioner om indelningsändringar. Medhänsyn till de enligt vår uppfattning preciserade riktlinjerna för reformensgenomförande har utskottsmajoriteten ansett, att bör kunna känna siglugn för att reformen kommer att genomföras i den anda som harangivit. När det gäller genoniförandetiden har propositionenföreslagit en period på två å . Inom utskottet har vi gjort en i viss månannan bedömning. Vi har ansett att bör utsträckas något. Vi tror attreformen skulle tjäna på att genoniförandetiden utsträcks. Det har ock.så självfallet väckts ett antal motioner ikonkreta fall, när det gäller vissa namngivna polisdistrikt. Utskottet har inteansett sig böra ta ställning till dessa fall, men självfallet har de synpunktersom framlagts i motionerna i viss utsträckning beaktats när utskottet tagitställning till riktlinjerna i stort. Utskottet har sammanfattat sin ståndpunkt när det gällerden lokala polisorganisationen så, att vi menar att antalet polisdistrikt medde riktlinjer som vi här föreslagit kommer att icke obetydligt överstiga detantal som polisutredningen föreslagit, nämligen 90, och som propositionenansåg vara en riktpunkt för reformen. Vi har alltså inom utskottet menat attreformen inte bör bli så genomgripande som vad polisutredningen ochdepartementet tänkt sig. Till betänkandet finns i denna del fogad en reservation avfolkpartiledamöterna. Jag vill som utskottsordförande gärna säga att jagmycket länge hade ambitionen och förhoppningen att vi inom utskottet skullekunna få en enighet i denna fråga som är sä betydelsefull, en enighet som jagtrodde skulle kunna gagna saken. Men i allra sista skedet befanns det attfolkpartiledamöterna inte ansåg sig kunna biträda utskottets hemställan. Detär emellertid svårt för mig att riktigt kunna förstå i vilket avseende somreservationen skiljer sig från utskottsmajoritetens förslag utom på en punkt,och det gäller frågan om att skall ta ställning till varjeindelningsändring. Här finns en klar skillnad mellan folkpartireservationen ochutskottsmajoritetens förslag. 1 reservationen anser man att Kungl.