prot · FV09126 · 1972-12-31 00:00:00 — Varför säga att man skall dela ut dettill en och annan som eventuellt kan ha mer intresse av det än andra? Jagtycker ärUgt talat att detta inte passar vanliga sätt attbedriva politik. Återgå till den gamla hederliga Dahlgrenska ordningen ochförsök inte med några centerturer som är dömda att misslyckas långt innan manhar satt i gång med dem! 1 slutet av sitt inlägg undrade varför mansparkar på åkerinäringen och varför åkerinäringen skall beskyllas för attförsöka skoja bort , att lura . Det är intealls någon som har gjort det, . Jag tillät mig att på Transportarbetareförbundetskongress uttala vårt tack tiU åkerinäringen och tiU de anställda inomden. Det finns belagt. Vi är skyldiga dem all respekt. Lastbilstrafiken kommeratt fortsätta, och den kommer att öka i vårt land. Fler lastbilar kommer attfinnas på våra vägar. Vad regeringen menar är bara att vi skaU försöka styrautveckUngen, så att vi inte har ytterligare 140 000 lastbilar till de140 000 som vi har , om det nu blir som prognosmakarna säger att denfördubblade godstrafiken Den StatUga trafikpolitiken, m. m. Den statliga trafikpolitiken, m. m. kommer attgå på vägarna och inte på järnvägen om vi inte gör någonting åt det. Vi sparkar alltså inte på åkerinäringen, vi vet vad dengör och den är värd all respekt. Därför är det inte vidare snyggt av herrDahlgren att på detta sätt försöka skaffa sig alldeles privata sympatier hosden näringen. Men ett faktum är ju ändå - vi skall väl inte blunda förverkligheten att åkerinäringens representanter, i viss mån uppbackade frånskilda håll, har satt sig på bakhasorna när det gäller regeringenstrafikpolitiska utspel. Man behöver bara gå till åkerinäringens egnatidskrifter för att konstatera det, . Det är inte länge sedan jagsjälv i dess officiella organ läste en artikel härom. Där står det - och jagförmodar att det inte rör sig om något tryckfel - i en lång artikel om detutspel som regeringen har gjort: "Betraktaren måste fritt kunna väljamellan olika transportmedel." Resonemanget där går ut på att staten skallhåUa sig undan från trafikfrågorna i denna del. Delar denuppfattningen att betraktaren skall fritt kunna välja mellan olika transportmedeläven efter det trafikpolitiska nytänkande som har inletts? Instämmercenterpartiet i tanken att ingenting skall få ske när det gällerfördelningen mellan järnväg och landsväg, med risk att omfördelningen annarsskall tvinga oss till vissa styrande åtgärder? Sedan korn också in på Öresundsfrågorna.Centerpartiet har såvitt jag förstått - och att jag har uppfattat det riktigtbekräftades väl av inlägg tills vidare ställt sig mycketnegativt till en fast förbindelse mellan och . Man kopplarresonemanget om denna med en rad andra ting, och det må man väl ha rätt attgöra. Men är även principiellt motståndare till en fastförbindelse mellan och ? undrar om vi har fåttnågot löfte av danskarna att de skaU bygga Saltholm i samma veva som vi byggerden fasta förbindelsen. Har fått ett löfte om att danskarna skaU böfiabygga som vi har lovat att finansiera ochbygga en vägförbindelse till ? Nej, , vi har inte ens bett om ett sådantlöfte. Från svensk sida har vi sagt att vi vill ha en vägförbindelse mellanSverige och . Vi förstår danskarnas ekonomiska svårigheter när detgäller att prioritera många dyrbara trafikprojekt, och därför försöker vi öppnaen låst förhandlingsposition genom det här utspelet. Vi har sagt att vi intelägger oss i vad danskarna gör med Saltholm - för det är en dansk ö, det är endansk cingelägenhet - lika väl som vi aldrig lade oss i att de byggde Kastrup.Nu skall de kanske bygga en ny flygplats i stället för , men varför skaUvi just nu lägga oss i var de skall ha sin inrikes flygplats? Det bryr vi ossinte om. Vi har lika liten anledning att fråga dem om . Om vivill kan vi uttrycka en önskan om att danskarna skall bygga bådedet ena och det andra, men skall vi lägga oss i deras interna angelägenheter?Det är ju helt otänkbart. Menar verklig;en att det skuUe vara enform för grannlandspolitik att man skulle gå ut och tala om vad de skall görapå sitt territorium, med sina pengar och med sina prioriteringar? säger också att alltid har velatlösa de trafikpolitiska frågorna i samförstånd. Här skall jag inte förlängadebatten. men det ärnästan häpnadsväckande att höra det. Vi behöver bara gå fiU den riksdag som vinu skaU avsluta - vi kan kanske sträcka oss även till denförra för att få litet mer bakgrundsmaterial - för att förstå hurfelaktigt påståendet är att i stora, väsentliga trafikpolitiskaprincipfrågor skulle ha delat regeringspartiets uppfattning. Jag nämner intefrågorna ens vid namn, eftersom de är så färska att vi inte skall tröttakammaren med att räkna upp dem, . Sedan frågas det också varför inteluftfart och sjöfart finns med i den nya trafikpolitiska utredningens direktiv.Det gör de visst, . Jag htar på att har lästdirektiven - det vore mig främmande att påstå att han inte skulle ha gjort det- men gör som jag har gjort med protokollet från Växjöstämman, läs det en gångtill, så skall finna att det här visst finns med när det gällerden viktiga frågan om kostnadsansvaret inom transportsektorn. Jag tillät migockså säga det i något sammanhang . Vi skall komma ihåg en sak, och den hgger kanske litet ilinje med det som tog upp, nämligen SJ.s situation rent allmänt.Jag började med den och jag kan kanske också avsluta med den. Många människorfrågar sig naturligtvis om vi nu ser framför oss en situation med mycketkraftiga ingripanden och styrningsåtgärder i trafikpolitiken under kommande år.Man kan förstå om de som inte sysslar med detta lätt kan få den uppfattningengenom det som skrivs och sägs i den allmänna debatten. Därför är det angelägetatt i ett sådant här ögonblick - sedan vi har skalat bort aUt felaktigt somsägs och kommer att sägas -konstatera att vi mot bakgrund av den storaförändring som pågått och pågår i vårt samhälle ändå har kunnat hänga medrikfigt bra, såvitt man kan förstå, med både kollektiva kommunikationer ochindividuella sådana. Denna kammare fattar av och till beslut om stödåtgärder inomvår regionalpolitik. I det ligger mängder av beslut som rör kommunikationsfrågor.Vi försöker med aUmänna, riksomfattande beslut sörja för den trafiksom är ryggraden i vår samhällsutveckling, nämligen den tunga trafiken frånlandsdel till landsdel, genom att bygga ut vägnät, förbättra stamlinjenät förjärnväg osv. I alltdetta skall vi se det hoppfulla för framtiden. Vi skall gärna diskuteradetaljer, ty det är väl sammanvägda detaljer som till slut ger helheten. Men viskall naturligtvis akta oss noga för att fördjupa oss i detaljresonemang på ettsätt som kan misstänkliggöra de allmänna, långsiktiga strävandena. Vi skallinte göra så som gör nu exempelvis i sin riksplan. Man skall integå ul och göra veterligt för människor som får höra och läsa detta, att de kanvänta sig att få nästan precis allting. Jag kan bara nära den förhoppningen attherr och andra som skall ut och tala för sin politik skall lägga påminnet att man kan få en rekyl i dessa sammanhang. Den som läser centerpartietsriksplans kommunikationsdel skall finna att man på ett mycket, mycket vårdslöstsätt handskas med möjligheterna att infria vad som där tas fram. föregriperjag den debatt som kommer i kammaren. Jag har ändå tillåtit mig att säga detta,och jag vill sluta med ett enda exempel. Den statliga trafikpolitiken, m. m. Nr 126 partiet säger att vägnätet skallbyggas ut överaUt, i landets alla delar. Onsdagenden tillbaka och ser vad detta partiexempelvis vid årets riksdag i motioner 29november 1972 begärt i vägsammanhang, finner vi att i en partimotion, nr73, begärs 50 -------------------- på tilläggsstat till drift av statliga vägar. ° ' " genomsnittsbelopp på ca per meter vidförstärknings- och P , förbättringsarbeten det är ungefär vad man fårlägga ut - kommer dessa 50miljoner kronor, som begär vid årets riksdag, att räcka tiUungefär 1 mil väg per län. Förstår ni hur allvarlig den här debattenkan bli, om man inte bromsar upp? Många andra exempel skulle kunna nämnas. Men, herr talman,som jag började med att säga tänkte jag inte aUs yttra mig, och har jagsnart hållit på läng,Te än aha andra kommer att göra här . Detta får räckasom exempel på att och andra, som med de här riktlinjerna för och tänker föra - en debatt om trafikpolitiken inför 1970-talet, har hamnat feloch på något sätt bör åstadkomma den rättning i leden som alla mä;nniskor harrätt att kräva när det gäller så vitala samhällsproblem. Slutintrycket av det som har sagts här avoppositionspartierna är alltså på sitt sätt skrämmande. Skall detta bliinriktningen på diskussionen om trafikpolitiken både i utredningar och på annathåll , då har vi, herr talman, inte vunnit mycket med dediskussioner som vi har fört fram tiU . i (fp) kort genmäle: Kommunikationsministern vill inte se tillbakapå sommaren, och det förstår jag så väl. På transportarbetarnas kongress betecknade Transports ordförande transportpoUtiken som en mörk fläck i arbetarrörelsens historia. På denna kongress sade kommunikationsminis tern, som vill undervisa oppositionen i att föra sakliga resonemang, det som har citerat: "kan de stå där splittrade, osäkra, flämtande och sökande efter ny luft och nya krafter att sätta in på den nya trafikpoUtiska uppfattning de lade sig till med------------------- ." Detta sade alltså kommunikationsministern om oppositionen.Vi använder inte ett sådant ordval. Men om det är någon som har anledning attflämta, så är det väl kommunikationsministern som sprungit ifrån sina tidigareståndpunktstaganden för att klara sin egen kongress och sätter i gång denutredning som han var så ivrig att bekämpa här i . Kommun:(kationsministern tog emellertid också upp en delsakfrågor, och dessa tycker jag vi skall diskutera. Själv var jag i mitt förstaanförande mycket kortfattad när det gäller vad som har varit. Jag barakonstaterade, i likhet med en stor socialdemokratisk tidning, attkommunikationsminister framstår som syndaren som sent omsider vaknat,och det är utmärkt. 1 sakfrågorna har alltså vi från oppositionens sida begärt en ny järnvägskostnadsutredning.Vi inom har sagt: Man skaU inte lägga neren meter järnväg mot kommunemas vilja förrän det nuvarande trafikpolitiskautredningsarbetet är färdigt. Vi har sagt att man bör föra övertyngre gods i fjärrtrafik på järnväg. Då frågar kommunikationsministern: Vad menar ni med det?Vilka fysiska regleringar vill ni nu ha? Det tycker jag är verkligt skrämmande, att det förstakommunikationsministern tänker på när det gäller att få mera gods över påjärnväg är fysiska regleringar. Det har han inte vågat säga i direktiven. Ärdetta nu de nya signalerna? Vi viU i första hand ge SJ större möjligheter, somockså framgick av mitt första anförande. När det gäller snittaxan vet kommunikationsministernmycket väl att vad det nu gäller är det förhållandet att ett trafikföretagutfärdar tur- och returbiljetter och sedan ändå begär ytterligare ersättning. Beträffande vägarna talar kommunikationsministem om långa,iUa genomtänkta önskelistor. Menar alltså kommunikationsministern attvägverkets petita, där man säger att man haft reeUt minskat anslag tillvägbyggnad nu i sju års tid och att det pågår en verklig kapitalförstöring påvåra vägar, skuUe vara illa genomtänkta önskelistor? Den statliga trafikpolitiken, m. m. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Det är kanske inte så underligt att vi tarupp den här debatten, herr kommunikationsminister, med tanke på vad som harhänt . Det är ju det enda tillfälle vi har att i diskuteratrafikpolitik och få tillfäUe att öga mot öga kollationerahändelseutveck-hngen. Kommunikationsministern har talat om borgeriigtfalskspel i trafikpolitiska diskussioner. Då undrar man om vi egentligen inte härborde söka klara ut vad som är "borgerligt falskspel" itrafikpolitiska diskussioner. Jag kan förstå att kommunikationsministern villvärja sig mot sina egna och mot den kritik som har förekommit bl. a. mot SJ,Men låt det då inte falla över oss i oppositionen! Kommunikationsministern har haft tillfäUe att studera demotioner som bl. a. moderata samlingspartiet väckte detta år,och av dem framgår ganska klart hur vi ser på trafikpolitiken. Låt mig baraframhålla att när det gäUer de kommunikationskrav som vi har säger vi t. ex. såhär; "Det finns ett klart samband mellan ett landsstandard på kommunikationsområdet och ett lands materieUa standard i övrigt.En tillfredsställande vidareutveckling av ett lands materiella standardförutsätter vidare möjlighet till val mellan olika kommunikationsalternativ ochfortlöpande standardutveckling av dessa. Även om denna i möjligaste mån bör fåske i fri konkurrens kan man inte avvara en övergripande samhällelig planeringsom syftar till att skapa ordning och reda i trafiksystemet." Därför anservi att det inte kan råda ohämmad frihet i konkurrensen. Vad menar vi då? Jo, vi menar att dessa saker skall klarasupp i samarbete med näringshvet och med alla de instanser som fordrar vettigaoch bra kommunikationer. BeträffandeSJ säger vi följande: "Vifinner det vidare angeläget att SJ försöker göra sin del av den Den statliga trafikpoUtiken, m. m. kollektivatrafiken mera attraktiv och bättre anpassad till trafikanternas önskemål ochbehov. Det är sannoUkt att jämvägstrafiken kommer att spela en avgörande roll iden framtida trafikförsörjningen både när det gäller fjärrgodsbefordran och närdet gäller snabb personbefordran på långa avstånd liksom pendeltågstrafik ivåra största tätortsområden." Jag är övertygad om, att om vi får en sakUgdebatt och klara riktlinjer som utredningen knappast har fått - och om vi påså sätt får ett gott underlag för de beslut som skall fattas, så kommer viockså att klara upp frågorna gemensamt och lösa de problem som måste lösas påkommunikationsområdet här i landet. HerrDAHLGREN (c) kort genmäle: Statsrådet tyckte att jag var på dåhgthumör , och humöret kan naturhgtvis växla. Men specieUt dåligt tycker jaginte att mitt humör är. Däremot skall jag gärna erkänna att jag blev uppriktigtledsen , när jag tog del av statsrådets uttalande. Det var förstagången under ett nära 30-årigt politiskt arbete som jag upplevde attsocialdemokraterna sprang ifrån vad de sagt. Dittills hade jag upplevtdet så, att om vi hade träffat en överenskommelse, så stod socialdemokraternaför den. Men i det här fallet svängde statsrådet och intog helt andraattityder. fortsatte statsrådet med att initierat och med storinlevelse berätta om partistämma, och det var ju vänligt. Detgläder oss att stämman tilldrar sig uppmärksamhet. Men frågan är vad sådantnyttar denna debatt. Det nyttar väl ingenting att jag står här och berättar omalla motioner som behandlades på den socialdemokratiska kongressen. a. om att aU godstrafik skulle tillföras SJ. Olika motionärer krävde: Höjskatten på lastbilar, sank priserna för alla transporter på SJ, rasta uppvägarna 305 och 632, slopa klassindelningen på SJ, osv. Och till allt det sadeden socialdemokratiske partistyrelsen nej. Det är sådant som händer på enkongress eller på en partistämma. Om jag vore i statsrådets kläder skulle jag inte ha såstort bekymmer för vårt beslut i . Vi upplever det som viktigt att demänniskor som kommer till vår stämma får säga sin mening, och det fick de görai . Det tog också partistämman intryck av. Partiets förtroenderåd fick dåi uppdrag att sammanställa allt och ge ut programmet. Statsrådet ifrågasatte om det programmet över huvud tagetfinns, eller om jag står här och ljuger. sade också att programmetskulle utges före höstriksdagen, men det vet jag inte om vi sade. I stället vardet väl så att partiets förtroenderåd - som består av över 100 människor, ombudför alla distrikt här i landet skulle ta ställning till frågorna underhösten. Och var det så lyckligt att de var samlade , och dåtog de det trafikpolitiska programmet, och inledde sinhöstsession. Även i det fallet har vi sålunda uppfyllt de krav som statsrådetställt på oss. Här finns nu det trafikpolitiska programmet, och det skallbh mig inte bara en glädje utan också en ära att få överlämna det tillstatsrådet och till alla de vänliga människor som är intresserade och vill tadel av det. Det äromöjligt att i ett kort genmäle hinna besvara alla de frågor och Nr 126 bemötaalla de påståenden som statsrådet gjorde. Det är möjligt att jag Qnsdaeen den får anmälamig på nytt i debatten för att klara ut detta. påståendenhär är nämligen helt orimliga, så pass orimliga att de inte kan-------- få ståoemotsagda, men jag hinner inte bemöta dem på den korta tid jag en s aiga aji , ,..,, C-. f A politiken, m. m. nu hartiU förfogande. Mina ärade meddebattörer har varitföredömligt kortfattade, och jag skall fatta mig ännu kortare. Jag konstaterar att jag egentligen inte fått svar pånågonting. sade att han inte hade tid - det kan han reparera. HerrGustafson i undvek att svara på de frågor jag ställde till honom. HerrLothigius lovade att allt skulle bli bra, om vi bara fick i gång utredningen.Eftersom det bara är tills den kommer i gång, så htar jag på attdetta osäkra debatterande om vad man står och inte stär för i moderatasamUngspartiet nu är en avslutad historia. i vUl inte svara på hur han tänkersig att de tunga transporterna skaU föras över till SJ. Det är viktigt föråkeribranschen att få besked, . Är ni beredda att accepteraökade ekonomiska belastningar på lastbilstrafiken? Eller är ni beredda attacceptera fysiska stymingsmedel? Ni måste ju ha en uppfattning om det, eftersomni är på det klara med målet att tunga transporter skaU föras över till SJ.Kan vi få en förklaring till hur det hänger ihop att ni inte är bereddaatt svara på vilka medel man skall använda för att föra över gods från vägentill järnvägen? Det här är ju ett utsökt tillfälle att ta död på aUa de ryktenoch tankegångar som svävar ikring om att har ett intresse av attskydda lastbilstrafiken även framgent. Om man inte intar den attityden utan ärberedd att förutsättningslöst diskutera ett överförande till SJ av tungatransporter nu och framgent, är det såvitt jag förstår mycket enkelt att sägadet och dessutom tillägga med vilka medel detta skall ske. Man har att väljamellan skatter, fysiska regleringar och möjligtvis någonting annat. Det är intemånga möjligheter som gives, , när det gäller att ta ifrånvägarna transporter och lägga på järnvägen. Det är väl enkelt att nu åtminstonesäga att är berett på någon form av reglering i dessa sammanhang.Om nu inte kan svara på vilken form av reglering man skaUanvända sig av, så ligger det väl ändå nära till hands att säga att ni ärberedda att diskutera reglerande åtgärder i sammanhanget. i (fp) kort genmäle: Herr talman!Det är mycket intressant att följa kommunikationsministerns argumentering. Hanhar sagt att han tycker att man bör föra över tyngre gods i fjärrtrafik frånlastbil till järnväg. Han har inte sagt vilka medel som skall användas fördetta. Han är ansvarig för trafikpoUtiken här i landet. har det genom ett yttrande framkommit attkommunikations ministern kanske i första hand tänker sig fysiska regleringar. Det är inte 33 3 protokoll 1972. Den statliga trafikpolitiken, m. m. denpatentrnedicin vi inom tänker oss. Vi vill i första hand öka SJ:smöjligheter att konkurrera med åkeribranschen. Det tycker jag är riktigt.Sådana möjligheter har SJ inte , delvis på grund av det taxesystem somfinns, delvis på grund av tillämpningen av de nuvarande principerna - jag hartidigare nämnt exempel på detta. I värt transport-politiska program har vi denuttalade målsättningen att föra över tyngre fjärrgodstratik på SJ. Det kommervi att arbeta för. Men de fysiska regleringar som kommunikationsministerntydligen ser som den förnämsta lösningen är vi mycket skeptiska mot - låt migsäga det. Vi har inga goda erfarenheter av detta tidigare. Det här är min sista replik, varför vi kanske fårfortsätta denna diskussion i ett annat sammanhang. () kort genmäle: Statsrådet sade att oppositionen äråkeribranschens företrädare mer än SJ:s. Vad jag sagt om äkeribranschen stårjag för. Om statsrådet hade lyssnat till mitt inledande anförande skulle han hahört att jag sade: Långväga godstransporter bör i så stor utsträckning sommöjligt förecas med järnväg, så att landsvägsnätel kan avlastas. Jag hoppasatt denna fråga därmed är klar statsrådet och mig emeUan. Men i sitt första anförande fortsatte statsrådet med attsäga, att borgerliga politiker är falskspelare när det gäller SJ. Vad finns detför grund för det påståendet? I vilket sammanhang har jag gjort mig skyldigtill något sådant? När har verkat för att SJ inte skulle få demedel som regeringen föreslagit? När lade vi ett lägre bud än regeringen närdet gäUer SJ? Det vore intressant om statsrådet ville upplysa om det. Sedan tar statsrådet upp frågan omanslagen till vägarna och kommer in på vårt regionalpohtiska program. Han sägeratt det är stor skandal att går ut och pratar sä här i bygderna.Varför talar herr statsrådet inte om de summor vi verkligen begärt? 50 miljonerkronor gör endast 1 mil ny väg i varje län, och vart kommer man med det, frågarstatsrådet. Det finns förfärligt många människor som skulle vara glada om definge en mil väg ytterligare i varje län det kan statsrådet vara övertygadom. Men vi har också begärt att av särskUda beredskapsmedelskall överföras till vägbyggen det föreslås i en motion som väckts underhösten. Om statsrådet summerar våra krav blir summorna betydligt större än hanhär gör gällande. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Jag hann i min första replik inte med vad jagskulle säga. Jag hade tänkt ta upp det som herr statsrådet sade om denkollektiva trafiken i förhållande till biltrafiken och godstrafiken. Jag villåterigen understryka att moderata samlingspartiet vid flera tiUfällenframhållit nödvändigheten av att i ohka sammanhang ge SJ sitt stöd. I mittanförande sade jag, att när trafikbeslut fattades ansåg jag att manskulle försöka nollställa mellan SJ och den övriga trafiken, dvs. ta bort allade orimliga kostnader som redan då låg på SJ, för att därigenom få fram enbättre konkurrenssituation. Vi har också i olika sammanhang uttalatatt vi är beredda att ge vissa anslag för denna kollektiva trafik. Jag vUlnämna det för att det inte skall uppstå några missförstånd. Även om jag i stort sett tycker att direktiven för den nyautredningen är bra görs där vissa övermaga uttalanden. Den saken kan vidiskutera . Jag förutsätter emellertid att vi, när denna utredning läggerfram sina fakta, i lugn och ro kan diskutera hela trafikpolitiken och att vidärvid kommer att uppnå större samförstånd än det som - på grund avkommunikationsministerns utspel varit möjhgt att uppnå i dennadiskussion. Den statliga trafikpolitiken, m. m. i vägrar att svara påfrågan om vUka åtgärder är berett att vidta för att svara upp motsitt uttalande, att tyngre transporter bör föras över från landsväg tiUjärnväg. Det är bra att vi får konstatera, att inte är berettatt tala om vUka medel det vill använda i detta arbete. Det visar på vad jagsade när jag stod i talarstolen , nämligen att vi har attvänta oss bekymmersamma diskussioner framgent om dessa viktiga frågor. Ett parti med ansvar skall naturligtvis inte behöva någralängre stunder för att fundera på vilka medel man skall använda för attuppfylla det man säger att man vill göra. Det är den enkla sanningen. HerrGustafson i har inte anvisat andra medel än att han inte vill höratalas om några fysiska regleringar. sade jag inte, herr talman, att viabrupt skall införa dessa fysiska regleringar, utan jag frågade om folkpartietvar berett att bland de metoder man kan begagna också använda fysiskaregleringar i detta arbete. framhåller att långväga transporter i såstor utsträckning som möjligt bör gå med järnväg, vilket är en sådan därsvepande formulering som man kan gå ut och tala om var man vUl. SJ shter,släpar och slåss med konkurrensen för att kunna få så mycket som möjligtav den långväga trafUcen. Men regeringen har bedömt det så, att det nu interäcker med SJ:s egen kraft, utan här måste statsmakterna gå in och försökarätta till åtminstone för framtiden det som gått snett i trafikpolitiken.