prot · FV0944 · 1972-12-31 00:00:00 — Det är uUdeles klurt utt vi måste fåen förbättrud ullmän ekonomisk situation, om vi skall lösu de här frågornu.Emellertid är jug inte övertygud om utt vi kun kluru det mestu på hemmuplun ochmed de åtgärder som rekommenderar. En rätt stor del uv vår industriär fuktiskt beroende uv yttervärlden. Vi måste eftersträvu utt uppehållu vårkonkurrenskruft och få möjligheter utt exporteru våru produkter i ökudutsträckning. I uvvuktun på ännu klurure tecken på konjunktumppgången måste vihu stor uppmärksumhet riktud på ungdomsurbetslösheten. Jug tror också, som jug sude, utt vi frumöver måste ställuin oss på att ge ungdomen ett bättre handtag, när den skall plucerus in iurbetslivet, än vi hur gjort . 2' protokoll 1972. Ang. åtgärder för att nedbringa ungdomsarbetslösheten HerrÖHVALL (fp): Med uniedning uv inrikesministerns påpekunde om SSU:sinsutser vill jug nämnu utt jug aldrig ifrågasatt SSU:s intresse för dessufrågor. Jug är övertygad om att det intresset är väl utvecklat och att detkanske kan utvecklas ännu mera. SSU är ju en , så det skallvi hoppas. För mig som frågar och för alla dem som undrar hur detstår till med deras möjligheter att få jobb när de kommer ut från kusernernukun emellertid knuppust SSU:s uktivitet hu något större intresse i dugsläget.Det kun vi väl ändå vura överens om. Det är väl ändå så utt det är regeringensom måste ge svar på den frågun. Detta är väl en frågu om vUket värde muntillmäter opinionsbildning uv oliku slug. Om en riksdugsman eller enorgunisution ger tUl kännu en mening och för frum förslug, tycker jug utt munhar lämnat ett konstruktivt bidrag. Det är ändå på det sättet vi arbetar. Detgäller att föra fram nya och friska tankegångar och initiativ som kan föra utvecklingenvidare. Jag är medveten om utt SSU inte driver någon vure sig industriell eUerannan kommersiell verksumhet som ger arbetstillfällen. Men det är inte sämångu uv oss som sitter här i riksdugen och deltar i debutten som ur i densituationen att vi personligen kan göra sådana utfästelser. Vi hur ju utt bidrumed förslag och tankar som kun föra oss framåt. Jug vUl buru sägu utt utlundsförhållundenuverkligen hur mycket litet att göra med hur vi skull utformu t. ex. investeringsfonderoch urbetsgivaruvgifter för att skapa konkurrenskraftiga företag. Vi böriar tydligen bli överens,inrikesministern och jag, om att SSU inte kan hu unsvuret för de dugsuktuellufrågornus lösning. FöHukthgen måste vi stäUa våru propåer tUl regeringen. Vikun önska SSU all lycka och framgång i dess strävanden och programskrivningarför framtiden, men är det konkretu arbetstiUfällen det är frågu om, ochdå måste vi vändu oss till stutsråden. Det är fullt i sin ordning, och det hur jugockså uccepterut. Svuret till inrymmer också en redogörelse fördessu positivu åtgärder som vidtagits för att också ge bättre möjligheter åtungdom som rycker ut från militärtjänsten. Att vi skull inriktu oss på uttförstärku dessu insutser i frumtiden är vi tydligen också överens om. Överläggningen vur härmed slutud. informationen om kemiska preparat i industriproduktionen Herr socialministern erhöllordet för utt besvuru i (c) den 2 murs frumställduinterpellution, nr 79, och unförde: i har frågat mig omjag är beredd att vidtu åtgärder för utt få tUl stånd en tillfredsställundedeklurution av det kemisku innehållet i de preparat som används iindustriproduktionen. Problemet med yrkesrisker som har samband med utvecklingenpå det kemiskt-tekniska området är av central betydelse i arbetsmiHödebatten . Krav på förstärkt kontroll över användningen av material och ämnen som kanmedföra hälsorisker för arbetstagarna har ställts bl. u. i det tiopunktsprogrumför bättre urbetsmiHö som det sociuldemokrutisku partiet ochLandsorganisationen utarbetade . Två statliga utredningararbetar med frågor som har anknytning tUl det nämndu kruvet. har som en av sina huvuduppgifterutt utredu frågornu om en utvidgud kontroll över unvändningen uv kemisku prepurutoch substunser sumt undru produkter som kun få miHöskudligu verkningur. Enutgångspunkt för utredningens arbete är utt kontrollen över ämnen som kun vuraskadligu från hälso- och mlHösynpunkt måste skapas bl. u. genom en förbättrudproduktinformution. Utredningen hur bl. u. att pröva spörsmål om utvidgaduppgiftsskyldighet för importörer, tUlverk-ure m. fl. i fråga om produkter somkan misstänkas hu hälso- och miyöfarligu egenskuper eller som innehåller ämnenmed ofuUständigt kändu effekter. Resultutet av utredningens arbete, som läggsfram , blir av betydelse inte bara när det gäller denyttre miHön utan också i hög grad för strävandenu utt begränsu riskernu iurbetsmiHön. Bevukningen uv urbeturskyddsuspekterna i hithörande frågorär självfallet en vUctig uppgift för arbetsmidöutredningen. Inom ramen fördenna utredning kommer utt prövus vud som kan göras med hjälp avarbeturskyddslugstiftningen för utt skyddu urbetstugure mot hälsofurligu ämneni urbetslivet. Äv vad jag här anfört frumgår utt ett omfuttunde,intensivt och målinriktut urbete pågår för utt på bästa sätt lösa de problemsom finns på det område som berörs uv interpellutionen. Det är inte möjligt förmig utt i dug närmure tu ställning tUl vilku åtgärder som bör sättus in. Tvekunbör emellertid inte rådu om att en sutsning är på gång såvällugstiftnings-mässigt som i organisatoriskt hänseende för utt nå frum tUl enordning som innebär Ökud trygghet och förbättrad hälsu i urbetslivet. Ang. informationen om kemiska preparat i industriproduktionen HerrBENGTSSON i (c): Jug vill tucka socialministern för detpositiva svaret på min interpellation. Den fråga jag tugit upp omfattas med stort engagemang avstora gmpper såväl företugure som unställdu. Riskernu med oliku kemikalier iindustriproduktionen är stora och hur på sinu håll lett till ukutu problem. Ang. informationen om kemiska preparat i industriproduktionen Inomcenterpartiet diskuterus dennu och övrigu urbetsmiHö frågor mycket intensivt.Jug vill därför understryku vikten uv att man snabbust möjligt kommer frum medlugstiftningsförslug för utt kunnu undunröju för-giftningsriskernu påurbetsplutsernu. Den otillfredsställunde informutionen om innehållet i ochkonsekvensernu UV kemiskt-teknisku prepurut gör att allvarligu föHdverkninguruppstår i form uv oliku förgiftningsfull, eksem, ullergier m. m. När jugställde min interpellution vur jug väl medveten om utt problemkomplexet ärunder utredning. Icke desto mindre finner jag det vuru värdefullt utt här ikummuren få upp frågun till debutt i den positivu undu som stutsrådet unguv isitt svur. Som jag framhöll i min interpellation har olika företaguppenburu problem med utt få tillverkure uv kemiskt-teknisku prepurut uttdeklureru innehållet i sinu vuror. Förhoppningsvis kun den helt klara och bestämdauppfuttningen från sumhällets sidu något förändra attityden i denna frågu redaninnun lugstiftningen har skärpts. , som beräknur avsluta sitt urbeteunder innevurunde år, hur utt behundlu de frågor som jug tugit upp. Enligt sinudirektiv skull denna utredning läggu frum förslug för utt vidgu lugstiftningeninom detta område. Jag vill mycket starkt understryka vikten av att riksdagensnabbt får ta ställning i denna frågu. Det är inte buru en frågu om utt fådeklurutioner om innehåll och konsekvenser, det är liku väsentligt utt få enmöjlighet utt rensu bort en mängd skudligu ämnen ur industriproduktionen. Den översyn av arbeturskyddslugstiftningen som pågår inomurbets-miHöutredningen ur även viktig i dessa sammanhang. Det gäller här bl. u.utt få frum föreskrifter om hur mun skuU handskas med de gifter som tyvärrmåste finnas kvur i industriproduktionen. Jug vill slutligen betonu utt kontrollen avde kemiskt-tekniska preparatens innehåll inte kan läggus på den enskildeföretagaren som använder sig av dem utun utt det är tillverkuren uv ämnenu somskull åläggus skyldighet utt deklureru innehållet i sinu produkter. Därigenomblir det lätture både för företagaren och urbetstuguren utt undviku skudliguverkningar för den senure då preparatet unvändes i produktionen. Jug vill än en gång tucku stutsrådet för det positivusvuret på min interpellution. Överläggningen var härmed slutud. § 8 Föredrogs och hänvisudes Kungl. nr 27 tUlsociulförsäkringsutskottet samt nr 28, såvitt avsåg byggnadsarbeten för vissu kulturändumål, till kulturutskottet och i övrigt till utbildningsutskottet. § 9 Föredrogs och hänvisudes motionen nr 1506 till kulturutskottet. § 10Föredrogs, men bordludes äter betänkunde nr 12,skatteutskottets betänkanden nr 11 och 12, lagutskottets betänkan- de nr 2, försvarsutskottets betänkunden nr 8 och 9, sociulförsäkrings- Nr44 utskottetsbetänkunden nr 10, 13 och 14, sociulutskottets betänkunde nr den 5, utbildningsutskottets betänkunden nr 2 och 3 sumt civilutskottets 2) betänkundennr 7 och 8. § II Herr förste vice tulmunnen meddelude utt påföredrugningsUstan för morgondagens summunträde skulle uppförus främst blandtvå gånger bordlagda ärenden socialutskottets betänkande nr 5,socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 10, 13 och 14 samt skatteutskottetsbetänkanden nr 11 och 12. § 12 Interpellation nr 97 ang. åtgärder mot post- ochbankrån Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: Antalet bank- och postrån har ökatoroväckande . förövades 36sådana rån, medan motsvurande untul vur 62. Åren1970 och 1971 hur summunlugt 128 bunk-och postrån genomförts. Ökningen uvantalet rån är således särskilt markunt under de två senuste åren. ErfarenheternahittUls tyder på utt ökningen fortsätter. Det är självfullet utt dennu utveckling skupur stor oroblund de unställdu inom bunk- och postväsendet. Dettu gäller särskilt de storastäderna, och i dessa främst en- och tvåmansbetjänade kontor, vilka varitsärskUt drabbade av bank- och postrån. I en gemensam skrivelse i bödan påfebmari konstaterar , och : "De unställdu i post och bunkurbetur under ett ständigt stegrut hot mot sin säkerhet och under sturkt ökudpsykisk press på urbetsplutsen. I dettu summanhung måste vi också uppmärksammade ökade risker, som bankernas och postens kunder utsätts för, vilketunderstryks av de skador, som uppstått i samband med inträffadskottlossning och annat våld." Det är uppenbart att införandet uv kumerubevukning ochlurmunord-ningur inte utgör tUlräckligu åtgärder för utt förebyggu och i undruhund kluru upp begångnu bunk- och posträn. Det är särskilt viktigt utt åtgärder vidtus tUl skydd förde minstu kontoren i storstudsregionernu. Det finns cu 300 en- eller tvåmansbetjänadebankkontor i storstadsområdena och ca 150 enmansbedänade postkontor. Ur brottsförebyggunde synpunkt är det ungeläget uttuppkluringsprocenten när bunk- och postrån förövus är hög. Tyvärr huruppkluringsprocenten sjunkit kruftigt , vilketframför allt torde hängu summun med utt polisen hur sturkt begränsude resurserutt sättu in i omedelburu spuningur sedun brottet begåtts. Det finns skäl utt untu ett sumbund mellun det minskadeuntulet checkbrott och den sturku ökningen i untalet post- och bankrån, förfalskningar av posthundlingur m. m. Genom ett effektivt ungrepp mot 45 checkbedrägeriernaskuUe mun således i viss mån hu åstudkommit en förskjutning uv den orguniserudebrottsligheten tUl ett unnut verksumhetsfält. Det är då nödvändigt attsumhället tur på sig ett unsvur för utt genomföru effektivu åtgärder, så uttinte de människor som urbetur inom det verksumhetsfält dit en ullt större deluv brottsligheten förlugts drabbas på det hårda sätt som sker. I anledning av vud som unförts hemställer jag om kummurenstillstånd utt tUl herr justitieministern få stäUu föHunde frågu: VUku åtgärder unser stutsrådet utt mun från sumhälletssidu kun vidtu för utt motverka den sturku ökningen uv untulet post- ochbunkrån och minsku riskernu i sumbund med såduna rån för berörd personal ochaUmänhet? Dennu unhällun bordludes. Ordet lämnudes på begärun till HerrGUSTAFSSON i (c), som yttrude: De senuste rupporternu från länsurbetsnämndeni Värmlund visur utt untulet urbetslösa ökat med cu 150, och det uppgick vidsenuste räkningen till närmure 5 000. Vid febmuriräkningen noterudes enminskning med närmare 500, men den trenden har alltså brutits i negativriktning. Den ökude sysselsättningen på byggsidun som mun hopputs på hur heltuteblivit. Förutom blund byggnudsurbeturnu, uv vUku 731 ärurbetslösu, ökur urbetslösheten också inom bleck-och plåtslagerifucket,beroende på den uteblivnu byggverksumheten. Det finns emellertid intresse uvett visst småhusbyggande, men här gäller kvoteringsbegränsningen. Ett sätt attöku urbetstillfällenu för bygg-brunschens folk vore därför utt släppusmåhusbyggundet fritt i likhet med vud som skedde i slutet uv år 197 1. Med hänvisning till det unfördu anhåller jug om kummurenstillstånd utt tUl herr inrikesministern få stäUu föHunde frågu; Är inrikesministern beredd utt medverku till uttsmåhusbyggundet frisläpps någon eller någru månuder i Värmlund? § 14Anmäldes och bordludes Kungl. Muj :ts propositioner; Nr 8 medförslug tUl permututionslug, m. m. Nr 50 angående vissa avtal med landstingskommunerna m.fl.om bidrag till psykiatrisk sjukvård, m. m. Nr 51 ungående inrättunde av en avflygtrufik-ledarskolun i Stump, m. m. Nr 52 ungående medelstUlskott tUl AB Aseu-Atom Nr 54 ungående orgunisutionen uv officiell provning ochkontroll samt officiell metrologisk verksamhet m. m. Nr 56 med förslag tUl lug om ändring i lugen (1932:55) om Nr 44 viktmärkning i vissu fuU uv gods som skull inlustus å furtyg den Nr 58 med förslag tUl förordrung om skatt på annonser ochreklam, j] rriars 1972 m. m. Nr 59 ungående anslug tiU produktionsbidrug ochsamdistributions-rabatt för dagstidningar Nr 60 angående skattebortfaUsbidrag till kommuner m. fl. Nr 63 medförslug tiU lug om tillverkning uv sUvermynt på Nr 75 angående försvurets fortsatta inriktning m. m. § 15 Anmäldes och bordludes motionen nr 1507 av herrRomanus m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 34 ungåendeinkomstprövningsreglerna för bostadstillägg för barnfamiHer. §16 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades utt föHunde enkla frågu denna dag framställts,nämligen uv Nr 135 i Röstångu (fp) till herrjustitieministern ungående tendensen blund polismännen i att sökasig till andra orter: Vilka åtgärder avser stutsrådet vidtaga i uniedning uvtendensen blund polismännen i att söka sig till andra orter? § 17 Kammuren åtskildes .