prot · FV09145 · 1972-12-31 00:00:00 — Avserviceinrättningarna i Olofströra vill jag närana fyra banker, flera varuhus,systembolag, hotell, apotek, tlerläkarstation, vårdcentrum, advokatkontor ochinom fritidssektorn idrottsplatser, sirahall, ishockeyhall, skidbackar,tennisbanor, för att ta några exerapel. Utskottet har i sin raotivering för avslag på raotionenangivit att Olofströra och ligger nära Karlsharan, som är ettregionalt centrum, och , som är ett s. k. primärt centrum. angivitatt avståndet rill Karishamn är allenast 3 mil. Det är riktigt. Men det kanknappast tas som intäkt för ett avslag när man accepterat attHässleholra och betecknats som priraära centra trots att avståndetmellan de städerna är allenast 3 mil. För övrigt är det 3 rail även mellanKarlshamn och , respektive raellan och . Jag kanförstå att utskottet haft svårt att finna en bärande raotivering för ett avslagpå motionen, och den man stannat för är icke relevant. Jag förutsätter att jag med de näranda exemplen lyckatsbevisa riktigheten i mitt påstående att såväl som Olofströra bordeha betecknats sora regionala centra. Jag förstår också att det är hopplöst att kämpa raot ettenigt utskottsbetänkande, men därest inrikesministern ville ägna tid åt attsätta sig in i denna för berörda områden så viktiga delfråga, är jag övertygadom att ändring kommer till stånd. Vågar jag hoppas på att så sker? I annat fallmåste jag nog återkomma till saken i annat sararaanhang, ty det kan inte vararättvist att klassificera orterna på sätt sora skett. Det kan snarare verkadepriraerande för befolkningen i de berörda orterna att de åsatts felaktigetUcett. Jag har, herr talraan, inget yrkande men när enförhoppning om att inrikesministern, innan slutgiltigt besked utgår tilllänsstyrelsen och övriga myndigheter, omprövar beteckningen koraraunala centraför och Olofströra och ger orterna den beteckning de rätteligen börha, näraligen regionala centra. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrSTRINDBERG (ra): Det har redan ordats ganska raycket i den härdebatten, och jag skall därför begränsa raitt anförande. Jag vill dock göranågra rent principiella koramentarer till handläggningen av detta viktigaärende. Den kritik sora jag avser att framföra riktar sig inte motarbetet i utskotten, där såväl ledaraöter som sekretariat gjort en imponerandeinsats för att söka klara den alltför stora arbetsbelastning sorasnabbe-hanclUngen av detta ärende inneburit. Nej, min kritik riktar sig motregeringen, som så sent under höstriksdagen framlägger en proposition av denomfattning och betydelse sora proposition 1 1 1 har. Ett sådant förfaringssättinnebär en nonchalans mot ledamöter, främst då inom oppositionen. Vihar berättigade krav på att fä rimlig tid till vårt förfogande för att kunnasätta oss in i oss förelagda ärenden. Det gäller såväl tid för studium avpropositioner som erforderlig tid för att bedriva ett väl underbyggtutskottsarbete. Den tiden har tyvärr inte stått oss till buds i detta sammanhang. Det torde, herr talman, vid det här laget vara enoffentlig hemUghet att vissa utskott på grund av tidsnöd tvingas sammanträdaunder pågående plenum. Det har skett under olika former såväl som underföregående år. Oavsett om utskott samraanträtt raed s. k. inforraellaöverläggningar eller om det skett mera formellt, så har dessa utskott på grundav sin stora arbetsbelastning ej kunnat följa riksdagsstadgans 26 § enligtvilken utskott ej får sararaanträda under pågående kararaarplenum. Detta kanju inte vara riktigt. Det är ju dessutom så att vi riksdagsmän Regional utveckling och hushållning med mark och vatten har ettvisst intresse för politik och därför gärna vill följa viktiga överläggningar ikamraaren. Att en riksdagsman har politiska intressen utöver de frågor sora förtillfället är aktuella i utskotten torde av de flesta uppfattas sora ganskanaturUgt och även önskvärt. Allt utskottsarbete måste därför bedrivas raedbeaktande av detta, men det förutsätter att regeringen lägger sinapropositioner i så god tid att utskotten bereds möjlighet att klara sitt arbeteutan åsidosättande av riksdagsstadgans 26 §. Det kan för övrigt starkt ifrågasättasom beslut fattade av utskott under pågående plenum i karamaren tiUkomrait ilaga ordning. Jag tillät raig att i utskottet reagera motatt arbetet fortsattes trots att en viktig debatt började i kammaren. Underåberopande av nämnda paragraf i riksdagsstadgan tillät jag raig läranautskottet. Det var från rain sida ett understrykande av raoderatasaralingspartiets krav på ett uppskov raed detta ärendes behandling tillvårriksdagen och framför allt ett bestämt avståndstagande från en arbetsordningsora innebär att liksora tidigare får en anhopning av stora ochbetydelsefulla ärenden under höstriksdagens sista tid. De långa debatter soraexempelvis pågått och pågår här i karamaren har ju observerats ipressen, och från raånga håll har raan med en viss - och förvisso välbefogad -förundran sett på det arbete som sker i detta hus, där vi avverkatett flertal mycket stora och betydelsefulla frågor. Att jag i kamraaren tar upp denna fråga beror på att jagtycker att det parti, som i så många sammanhang talar ora medinflytande, bordelägga sig vinn om att ge ledamöter möjlighet till ett medinflytandepå riksdagsfrågornas behandUng ett raedinflytande som kan baseras pågenomtänkta ställningstaganden och inte en snabbehandling av såvälpropositioner sora motioner. Detta bör dessutom ske utan att någon skalltvingas bryta mot gällande regler för riksdagsarbetet. Denna princip måstegälla alla frågor - stora som små. Brott mot en sådan princip blir naturUgtvisalldeles speciellt betänkligt när det gäller att på alltför tvingastill ställningstaganden i stora frågor som är av avgörande betydelse för denfraratida sarahällsutvecklingen. Situationen kan knappast heller upplevas somtillfredsställande av alla de ledaraöter av denna kammare som har sina namnunder det 50-tal motioner som exempelvis inrikesutskottet haft att behandla. Demåste riraligtvis anse sig ha berättigade krav på att alla förslag skall hinnaövervägas Uka noggrant oavsett ora de läggs eller under höstriksdagensslutskede. Med detta vill jag inte ha sagt att utskottet inte lagt sig vinn oraatt göra ett bra arbete, men nog hade det varit värdefullt med tillförfogande. Kamraaren arbetar nu under tidspress, raenjag har ändå ansett det nödvändigt att fraraföra dessa synpunkter då de intimthänger samman rned arbetsformer. Arbetssituationen i underdenna visar med all önskvärd tydlighet att moderata samlingspartietskrav på uppskov raed behandlingen av propositionen I I 1 är mycket starktunderbyggt. Jag ber därför att få yrka bifall i första hand till detuppskovsyrkande som är framfört i reservationen 1 vid inrikesutskottetsbetänkande nr 28. YtterUgareett par komraentarer - mycket korta, herr talraan! Ett område sora har livligt diskuterats i saraband medpropositionen 111 - och där det tycks råda en ganska stor förvirring - ärfrågan om de befolkningsraraar som skall gälla , närraast då 1980.Vi rör oss här verkligen pä ett område där det är nödvändigt att det blir klartutsagt att det gäller prognoser och ytterst osäkra sådana. I moderata samhngspartietspartimotion 1806 står det formulerat på föUande sätt: "Befolkningsraraaroch befolkningstal kan vara lämpliga att ha som riktmärke för handlandet, mende för inte i och för sig närmare de regionalpolitiska raålen." Detta ären reahstisk bedöraning. Vi är väl alla raedvetna ora att den bedöraningen delas avde flesta, dock inte av som gör en stor sak av befolkningstalenår 1980. Jag har ju ingenting emot målsättning som sådan, men jagbetraktar de av preciserade befolkningstalen som önsketänkande,ungefär som när våra barn så här veckan gör en oreaUstisk bedömning avföräldrarnas ekonomiska situation och komraer raed oreaUstiska önskeUstor. Manraåste ju ändå ställa sig frågan: Hur skall vi kunna klara probleraet raed attinte bara vända eller sätta stopp för den negativa befolkningsutvecklingen iskogslänen utan t. o. ra 1980 alltså ha åstadkommit enbefolkningsökning på i runt tal 100 000 raänniskor i dessa oraråden?Målsättningen som sådan vill jag sora sagt ställa mig bakom, raen jag anserinte att det är en reaUstisk politik. Personligen vill jag gärna Ua depolitiska raedlen för att nå målet mera konkret fixerat innan jag kan anslutaraig till en sådan politik, den må sedan vara aldrig så gångbar i den politiskaverksamheten utanför detta hus. De uppsatta befolkningstalen får som sagt betraktas sorariktraärken, och dessa riktraärken skall ligga inom riraliga gränser. Genora ennäringsvänlig poUtik och generellt verkande åtgärder i korabination raedspeciella stödåtgärder inora fraraför allt skogslänen måste vi försöka nå deuppsatta målen och inrikta vår planering och utbyggnad av sarahällets servicepå ohka oraråden på sådant sätt att ingen del av landet fär känna sig eftersatteller bortglörad. Det har här uttryckts förvåning jag tror det var herrStridsman som gjorde det över att vi accepterar ortsklassificeringen, ochdärför kan det vara angeläget att ytterUgare understryka att vi inom moderatasaralingspartiet inte ser ortsklassificeringen sora något en gång för alladefinitivt. Det får inte bli någon fastlåsning utan tvärtom en fortlöpandeanpassning till samhällsutvecklingen. Vid samhälleliga satsningar raåste dessutora alltidbeaktas de raindre orternas och glesbygdernas berättigade krav påsysselsättningstillfällen och närhet till god sarahällsservice. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill de reservationer vid inrikesutskottets betänkande nr 28 som harundertecknats av moderata samlingspartiets representanter i utskottet herrarNordgren och . Regional utveckling och hushållning med mark och vatten HerrJOHANSSON i Sirarisharan (s): 1 detta mitt inlägg skall jag med hänsyntill den sena Regional utveckling och hushållning med mark och vatten tidpunktenbegränsa raig till att beröra den del i utskottets betänkande sora upptarkommunikationerna och reservationerna i anslutning därtill. Komraunikations- och transportsektorn utgör viktiga medeloch förutsättningar för att nå de regionalpolitiska målen. Genora en välutvecklad trafikplanering skapas förutsättningar att få till stånd dennödvändiga saraordningen mellan trafikpolitiska åtgärder och denlokaliseringspoUtiska målsättningen. Detta har också fraragätt av de debattervi har haft här i rUcsdagen. Vi har i överläggningarvid flera tUlfällen fått dessa frågor belysta. Jag finner därför ingenanledning att nu i raitt inlägg ta upp någon arguraentering, utan jag hänvisartUl vad sora anförts i debatterna och tUl de beslut som fattats. Mot bakgrund av den betydelse sora koraraunikationerna harär det helt naturUgt att en rad utredningar och statUga insatser på transportområdetsker i nära kontakt med sarahällsplaneringen i stort, särskilt då med beaktandeav de regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska och näringspoUtiska målen. Enav de utredningar som har nära samband med regionalpohtiken är den regionalatrafikplanering, som rillsattes 1970 och sora har till uppgift att utarbetariktUnjer för alla trafikförsörjnings-planer. Med utgångspunkt frånerfarenheterna i de två försökslän där det har bedrivits försöksverksarahet hardet uppdragits åt länsstyrelserna att i en första etapp göra en inventering ochkartläggning av trafikbehoven och av de trafikalstrande faktorerna inora länet. Den andra etappen är tidsbestämd till 1974. Då skalllänsstyrelserna avlämna förslag tUl en trafikförsörjningsplan för länet utifrånde förutsättningar och behov sora länet har. Planeringen förutsätts blisamordnad raed koraraunala trafUcplaneringsarbeten. Målsättningen är entiUfredsstäUande transportförsörjning tUl lägsta raöjliga kostnad. Utredningenomfattar samtliga sektorer inora kommunikationerna. I detta ingår ävenvägplaneringen, flyg, hamnar och järnväg. Den nyUgen tillsatta utredningen raed uppdrag att utredaolika trafikpolitiska frågor har i sina direktiv bl. a. fått till uppgift attutveckla förslag till handlingsnormer och överväga åtgärder sora på ettverksamt sätt kan bidraga tUl en samhällsekonomiskt riktig utveckling avtransportsektorn. Utredningen skall även pröva frågorna från bl. a. regionalpolitiskaaspekter. har avlämnat sitt förslag , och ipropositionen aviseras ett förslag till vårriksdagen. Jag övergår därefter till att i all korthet beröra de fyrareservationer, nr 17, 18, 19 och 20, sora är fogade till utskottets betänkande. Reservationen nr 17 beträffande inriktningen påtrafikpolitiken är undertecknad av ledamöter i utskottet.Reservanterna anser att trafikpolitiken skall inriktas på ett decentrahseratsamhälle och att kommunikationerna snabbt bör upprustas i områden därtrafikförsörjningen är otillfredsställande. Reservanterna uttalar vidare attstödet till trafikväsendet bör baseras på samhällsekonomiska bedöraningar. Inora utskottsraajoriteten anser vi att den inriktningtrafikpolitiken har och det utredningsarbete sora pågår fyller de krav somreservanterna ställer. Det är inte heller raöjligt att utifrån så allraännaformuleringar somreservanterna anför göra konkreta ställningstaganden i denna fråga. Reservationen nr 18 beträffande tilläggsdirektiv till dentrafikpolitiska utredningen är avlämnad av och raoderatasaralingspartiet. Med hänvisning till vad jag tidigare anfört i rain inledningora pågående utredningar vilka omfattar hela transportområdet vill jagframhålla att vi i utskottsraajoriteten inte finner det raotiverat raed någratilläggsdirektiv till den åberopade utredningen. Reservanternas krav är redantillgodosedda på denna punkt. Reservationen nr 19 beträffande utveckUng av vägnät ochjärnvägsnät särat taxefrågor vid järnvägstrafik är undertecknad av osssocialderaokrater i utskottet. 1 denna fråga har vi i reservationen hänvisattill redovisning av pågående och planerat utredningsarbete. För övrigt vill jagfästa uppmärksamheten på att så sent som isamband med trafikutskottets betänkande nr 18 behandlat och tagit ställningtill denna fråga i dess helhet. Utskottsraajoritetens skrivning på denna punktär delar av reservationen nr 1 i näranda utskottsbetänkande. Jag finner därföringen anledning att för rain del här anföra något ytterUgare i denna fråga. Reservationen nr 20 angående det regionalpolitiskatransportstödet och transportstödet till är undertecknad av deborgerliga ledaraöterna i utskottet. I reservationen anföres att det finns godaskäl att på olika punkter införa generösare regler för transportstödet. Vi iutskottsmajoriteten bedömer transportstödet sora en värdefull förstärkning avde tidigare regionalpoUtiska medlen men finner raed hänsyn till attförsöksperioden utlöper raed innevarande budgetår och att proposition i fråganär aviserad till vårriksdag särat att utvärdering av erfarenheten avförsöksperioden pågår i koraraunikationsdeparteraentet, attbättre underlag för bedömning av frågan föreligger, när proposition avlämnats. Vad beträffar transportstödet till vill jag erinraora att har avslagit raotionsyrkanden i samraa syfte,näraligen i saraband raed behandlingen av trafikutskottets betänkande nr 5. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 7, 12, 13 och 19 vid inrikesutskottets betänkande samt iövrigt till utskottets hemställan. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten På förslag av herr talraannen beslöt kararaaren uppskjutaden fortsatta överläggningen till raorgondagens sararaanträde. § 2 Anmäldes och bordlades skatteutskottets betänkande nr68 angående uppskov med behandlingen av visst ärende. § 3 Kamraaren åtskUdes kl. 1.05.