prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Meddelande ang. plena efter påsk-uppehållet § 1 Val av en ställföreträdare för ombudsmän Ordet lämnudes på begärun till HerrLARSSON i Luttru (c), som yttrude; Kammuren vulde den 15 murs 1972dittillsvurunde ställföretruduren för ombudsmän justitieombudsmun. Med uniedning däruv hur JO-delegutionen berett frägunom vul uv en stäUföreträdure för riksdugens ombudsmän efter . Samrådhar därvid ägt rum med de av kammuren valda ledumöternu i tulmunskonferensen. JO-delegationen föreslår enhälligt att för tidenfrån valet till dess nytt val skett under Qärde året därefter tillställföreträdare för ombudsmän väHer rådmannen . Jug hemställer utt vulet förrättus med ucklumution. Vulet UV en ställföreträdure för riksdugens ombudsmänuvser tiden från valet till dess nytt val sker under fjärde året härefter.JO-delegationen har föreslugit utt rådmunnen väHes tillställföreträdure för riksdugens ombudsmän. På gjord proposition beslöts dels utt förevurunde vulskuUe ske med ucklamation, dels att till ställföreträdare för riksdagensombudsmän skulle utses . § 2Meddelande ang. plena efter påskuppehållet Såsom tidigare meddelats blir det ofrånkomligt att underden efter påskuppehållet anordna tre arbetsplena, onsdagen den 5april , och . Den ärendeplan som framlades i februuri uvsåg behundling ikammaren av utskottsbetänkanden t. o. m. . Enmotsvurande plan för återstoden uv vårsessionen beräknus kunnu frumläggustisdagen den 11 upril. Ätskilligu UV de i februuriplunen upptugnu ärendenu hurinte hunnit behundlus . Antulet nytillkommunde ärenden ärstort, likuså antulet obesvarade interpellutioner. Dettu förhållunde i föreningmed erfurenheternu uv tidsåtgången vid kummurdebatternu under vårsessionensförstu hälft ger vid handen att riksdagsarbetet efter m. fl. påskkommer att kräva att i stor utsträckning tas i anspråk förkummurdebutter. § 3 Justerudes protokoUet för den 14 innevurunde månad. § 4 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj ;ts propositioner nr 8 tUllagutskottet, nr 48, såvitt gällde i bUuga 1 frumlugdu förslag, tUlutbUdningsutskottet och i övrigt till näringsutskottet, nr 50 tillsocialutskottet, nr 51 tiUtrufikutskottet, nr 52 och54 tiU näringsutskottet, nr 56 tillsociulutskottet, nr 58 tillskutteutskottet, nr 59 tillkonstitutionsutskottet, nr 60 och63 till finunsutskottet samt nr 75 tillförsvarsutskottet. § 5Föredrogs och hänvisades motionen nr 1507 till socialutskottet. § 6 Föredrogs och biföUs interpeUationsframstäUningarnunr 97 och 98. § 7 Framställningar inom socialdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs sociulutskottetsbetänkunde nr 5 i uniedning uv Kungl. Maj:ts i stutsverkspropositionen gjordufrumställningur för /73 inom sociuldepartementetsverksumhetsområde jämte motioner. m. fl. Huvudfrågun på kummurens föredrugningslistu idug gäller behundlingen uv sociulhuvudtiteln. Sociulpolitiken spänner över ettvitt fält UV åtgärder, som syftur till utt skupu trygghet för människorna ifråga om försörjning, vård och omvårdnad och till en rättvisareinkomstfördelning. Socialpolitiken har alltid varit ett av de väsentligasteinslagen i den sumhällsomdanande reformverksamheten. Det rör sig här om frågorsom på ett uvgörande sätt griper in i människornus vurdag. De sociulu frågornuär kunske mer än mycket unnut vi diskuterur här i kammaren gripbara ochpåtagliga för de många människorna. hävdude mun utt i ett sumhälle där människornu kundekännu trygghet, där begränsudes initiutivkruft och hundlingsviHu. Den synentorde väl ingen i dug viHu göru sig till tolk för. Jug tror att vi är överensom utt det är först när människun kun känna trygghet i tillvaron som hon kunutvecklu sinu bastu egenskuper tUl skupande insatser både för sig själv och församhället. Ätt driva igenom denna insikt och förståelse för socialpolitikens djupare innebörd har krävt politiska strider, och det fordrusfortfurunde en ständig vuksumhet för utt slå vukt kring de värden som urinneslutnu i helu vår trygghetspolitik. En återblick på det senuste decenniets sociulpolitiskuutveckling visur utt vi kunnut utvecklu och fördjupu densociulu tryggheten i vårt lund på ett sätt som tidigure suknur motstycke. Den sociulhuvudtitel vi skall behundlu här i dug omsluter17 miHurder kronor, och det är nästun en tredjedel uv helu stutsbudgeten. Om viutöver kostnudernu på sociulhuvudtiteln också räknur in lundstingens kostnuderför i förstu hund sjukvården, kommunernus insutser för åldringsvård, burnomsorgoch unnut, ATP och sociala kostnader på andra huvudtitlar, finner vi att desocialpolitiska insatserna beräknas uppgå till 35 mUjarder kronor. Detinnebär att de totala samhällsutgifterna för den socialu tryggheten, räknut ifust penningvärde, i det närmuste tredubbluts sedun 1960-tulets böriun. Vurt går då ullu dessu pengur, eller bidrug, som muniblund litet opreciserut brukur sägu? Mer än hälften uv kostnudernu påsociulhuvudtiteln, eller 9,4 miHurder kronor, är bidrug tillfolkpensionärernus ekonomisku trygghet. Till pensionärernus ekonomisku trygghetbidrur också i hög grud ÄTP-utbetulningurnu, som är uppe i 2,4 miHurderkronor, och de kommunulu bostudstUläggen tiU folkpensionärernu, som kostur 1,1mUjurden Lägger mun tUl dettu kostnudernu för den socialuhemhjälpen, som beräknus till över 700 miHoner, finner vi utt uv de drygu 35miHarderna till socialpolitiken gär sammanlagt 13,5 miHarder tillpensionärernas sociulu och ekonomisku trygghet. Lundstingens kostnuder försjukvården beräknas till mellan 9 och 10 miHurder och sumhälletssjukförsäkrings-kostnuder till 5,5 mUjurder kronor. Sumhällets direktu stödtill burn-fumiHernu omfuttur bl. 2,2 miHurder i burnbidrug och 900 miHonerför bostudstilläggen. Våru insutser för burnomsorgen genom framför alltdaghemsverksamheten är nu uppe i ett årligt belopp på i runt tal 1 miHardkronor. Den minsta kostnadsposten i socialpolitiken är den kommunulusocialhjälpen, som enligt den senaste kändu uppgiften, som gäller ,uppgick till 359 midoner, dvs. uv de totulu sociulukostnudernu. Det hur sugts utt sociulpoHtiken kostur för mycket, utt viinte kan ha det på det här sättet. Jag frågar: Vilka socialutrygghetsunordningur är det mun i så fuU vUl minsku? Är det foUcpensionernu medderus index- och stundurdguruntier eller är det sjukförsäkringen? Är det kunskedet ekonomiska stödet till barnfamiHernu i form uv burnbidrug ellerbostadstillägg? Eller är kanske någon beredd att föreslå prutningar inomåldringsvården eller burnomsorgen? Det är frågor uv det här slaget som måstebesvurus, när mun ungriper de sociulpolitisku kostnudernu. Det räcker inte medullmänt tal om en omöjlig kostnadsutveckling. Det räcker inte heller utt i den ullmännu debatten förufrum förslug om i och för sig motiverude sociulu reformer. Mun mäste också vuruberedd utt tu de sumhällsekonomisku konsekvensernu. Löftespolitik utun förunkringi en ekonomisk verklighet är inte hederligt spel med människornus inneboendetrygghetsbehov. Önskelistor, hur optiskt tilltulunde de än må vuru, förblirhägringur så länge de saknar grund i ekonomiska reuliteter. m. fl. m. fl. Dettu är utgångspunkten för vår reformpolitik påsumhällslivets skildu områden. Sociulpolitiken utgör inget unduntug härvidlug. Vi kan med rätta sägu utt vi lever i ett välfärdssumhälle,men välfärden har inte minskat behovet uv en expunsiv sociulpolitik - tvärtom.När stundurden stiger, stiger också människornus kruv på en trygghetsskupun-depolitik. Välfärd fömtsätter en uv sumhället guranterad frUiet från fmktan förekonomisku svårigheter och rätt till vård och omvårdnad. Dugens sociulpoUtik ärett uttryck inte endust för väsentligt förbättrude ekonmisku förhållunden utunockså för en radikalt förändrad syn på människornus rättigheter och sumhälletsskyldigheter. Dettu förhållunde förutsätter en fortgående förnyelse ochutbyggnud uv sociulpolitiken. Trots ullu frumgångur måste vi konstuteru uttmycket återstår utt göru. Sociulpolitiken hur på någru få decennier utvecklutsfrån förödmjukunde, individuellt behovsprövud futtigvård tUl ett i hög grudgenerellt verkunde trygghetssystem. Den generellu ekonomisku tryggheten vidsjukdom, ålderdom och invuliditet hur på senure år kompletterus medstödåtgärder som meru direkt tur sikte på de grupper som bäst behöver ettsumhällsstöd. Exempel på dettu är pensionstillskotten till folkpensionärernu,förtidspensionsreformen och bostudstilläggen till burnfamiHer med lågainkomster. har också en kraftig utbyggnad skett av vård- ochserviceanordningarnu. Sjukvårdens utbyggnad och inriktning på endecentraliserad öppenvård och de storu sutsningurnu inom burnomsorgen ochåldringsvården är exempel på dettu. Det är på det sättet vi skull fortsättu uttutvecklu vär sociulpolitik också i frumtiden. När det gäller det ekonomisku sumhällsstödet hur vid flerutillfällen förts en diskussion om införunde uv någon form uv minimilön. Det äri och för sig ingen ny tunke, och senust vid höstriksdugen avslogs en motion idenna fråga. Det är ett tankeexperiment, som kanske kan verka engagerande, menengugemunget uvtur snubbt, om mun gör ett försök att plunteru in idén i densumhällsekonomisku verkligheten. Vi har lärt oss att reformpolitiken måste varaförankrad i den verklighet som hör vardagen till, och i vurdugen hur vi mångunäraliggande problem som kräver sin lösning och därmed ocksä sin del avresursernu. Vi når snubbust våru välfärdspolitisku mål genom utt inom rumen förvåru resurser inriktu de ekonom isku stödåtgärdernu till de grupper som hur detstörstu behovet däruv. Det gäller inom såväl socialförsäkringssystemet som detfumiHepoli-tisku stödsystemet. De samordningsfrågor som utvecklingenaktualiserar måste naturligtvis uppmärksammas och lösas. Och nya problem kan krävanya lösningur. Men det kun ske utun utt vi helt fjärmur oss från de ekonomiskuförutsättningurnu och grunddragen i den nuvurunde sociulpolitiken. Vi hur ivårt lund en sumordnud ullmän försäkring inom socialbulkens rum, och fleraviktigu frågor på dettu område står nu i blickfältet, t. ex. frågun om entundvärdsförsäkring och frågun om sjukpenningsystemets frumtidu utformning. Pådet fumiHepolitisku området håller fumiHepolitisku kommittén nu på uttslutföra ett viktigt och omfuttande uppdrag som går ut på att prövaeffektiviteten av olika stödformer och deras inbördes sammansättning. frågun omden frumtida socialhjälpens utformning behandlas av sociulut-redningen, somunder året kommer med ett betänkunde om principernu för helu den kommunalasocialvården. Det är mot bakgrunden av redan vunna erfarenheter ochrealistisku ekonomisku bedömningur vi skull fortsättu utt utvecklu och fördjupuden sociulu tryggheten i vårt lund. Det är en förpliktande uppgift som vimålmedvetet kommer utt arbeta vidare med. Vi står inför en rad sociulu frågor och problem somkräver lösningar . Ätt avskuffu de sociulu orättvisornu i urbetslivet tillhörde stora frågorna i sociulpolitiken. Det gäller inte minst urbetsmiHön.Strävundenu utt förbättru arbetsmUjön och minska riskerna i arbetet har kommittill uttryck i kraftigt ökude unslug till urbeturskyddet. Vi hur från den 1januari inrättat en urbetarskyddsfond för forskning, utbildning ochinformation på urbetsmUjöområdet. Fonden tillförs över 20 mUjonerkronor i form uv urbetsgivuruvgifter. Vi hur vidure byggt utföretugshulsovården och sutt i gång en ökud utbUdning uv företugsläkure,sjuksköterskor och ingenjörer. Vi hur förbuttrut yrkesskudeförsäkringen ochsutt i gång ett utredningsarbete för ytterligure förbättringur. Vi hur ocksåinfört ett nytt finunsieringssystem för dennu försäkring enligt ÄTP-modell. Årets sociulhuvudtitel innehåller förslug om enytterligure kruftig sutsning för en bättre urbetsmiHö. Där föreslås utt destutligu arbetarskyddsorganen tillförs ett 60-tul nyu dänster, framför alltför yrkesinspektionens verksumhet ute på arbetsplatserna. Vidare föreslås attden centrulu ledningsfunktionen sumordnus och förstärks. Arbetarskyddsstyrelsenoch arbetsmedicinsku institutet förs summan till ett gemensamt verk. Sumtidigt som vi på detta sätt skapar förutsättningur föromedelburu åtgärder för en bättre miHö på urbetsplutsernu pågår engenomgripunde översyn uv hela arbetarskyddslagstiftningen inomarbetsmlHöutredningen. Utredningsurbetet skall utmynna i förslag till en nylagstiftning som skull ge underlug för åtgärder och ingripanden på ettbetydligt vidare område än den nuvurunde lugen. Arbetstugarnas fysiska ochpsykiska hälsa skull kunnu skyddus effektivt i vurje led uv produktionen.Åtgärder för en bättre urbetsmiHö måste kunnu sättus in redun päplaneringsstudiet. Som jug aviserat i socialhuvudtiteln är det uvsikten uttförslag om en på väsentligu punkter ny utformning uvurbeturskyddslugstiftningen skull föreläggus nästu ärs riksdag. De frågor somdärvid i förstu hund kommer utt tas upp gäller en förstärkning uvskyddsombudens ställning sumt yrkesinspektionens orgunisution och urbetsformer. Dålig mUjö är ett handUcupp i människornas vUlkor och engrogmnd för sociulu problem. Det är här ofta fråga om ett växelspel mellanarbetsmiljön och miHön i samhället i stort. Päfrestningurnu i det modernusumhället kun för många bli alltför stora. Ätt skapa bästa tänkburu miHö förmänniskornu är ett instrument utt lösa sociula problem. MiHöpolitiken ärdärför ett viktigt led i sociulpolitiken. Boendemidön är uv grundläggundebetydelse. Vi måste i frumtiden angripa miHöproblemen med bl. a. en bättresamhällsplanering där de sociala miHöfrågoma ägnus Socialdepartem en-tet m. fl. Socialdepartem en -tet m. fl. stor uppmärksumhet.1 miHöfrågun förenus målsättningurna pä en rud områden uv sumhällspolitiken urbetslivet, boendet, trufiken, hälso- och sjukvården sumt sociulvården, förutt nämna några exempel. Planerings- och miHöfrågornu är alltså en vittomfuttundesumhällsunge-lägenhet som sträcker sig längt utöver socialvårdens uppgifter.Men det är likafullt viktigt utt sociulvårdens orgun medverkur i pluneringen uvden totula mUjön. De som arbetar i den kommunula socialvården erfar dugligenföHdernu uv sådunu social miHöer som inte fungerar tillfredsställande. Deruserfurenheter måste tas till varu i den framtida samhällsplaneringen, som i höggrad måste beakta de social miHöfrågoma. Det är en betydelsefull uppgift försociulutredningen utt finnu formernu för denna medverkan. Som jag redun nämntkommer sociulutredningen att läggu frum ett betänkunde omprincipernu för den frumtida kommunala socialvården, där inte minst de socialamiHöfrågoma kommer att ställus i centrum. Det urbetet sker parullellt med uttden kommunulu sociulvården ulltmer inriktus på en aktiv vård och behandling iöppnu vårdformer, på förebyggunde verksumhet och tillämpning uv en helhetssynpå människuns sociulu problem. Som jag tidigure frumhållit är den sociulu servicen undersnubb utbyggnud. För burnfamUjernas del har antalet platser i daghem ochfritidshem ökut från cu 15 1965 till för närvurunde drygt 50 000plutser. Till dettu kommer cu 40 000 plutser i kommunulu fumiHedughem. m, den 1 junuuri kraftigt förbättrude stutligu driftbidrugen tilldaghem och fritidshem underlättar en fortsutt snubb utbyggnud av dennaservicesektor. Inom famiHeministerns område pågår ocksä i barnstugeutredningenett omfattande arbete med att utforma en metodik för kommunernus utbyggnud uv burnomsorgen.Utredningen väntus kommu med förslug som också behundlur frågun omen ullmän förskolu för burn före inträdet i grundskolun. Också det ekonomiska stödet tUl barnfamiHer har byggts ut,och en väsentlig förbättring sker fr. o. m. , då bostudstilläggenhöjs betydligt för barnfamUjer med låga inkomster och högu hyror. Som alla vetpågår också här ett omfuttunde utredningsurbete i fumiHepolitisku kommittén. Isitt slutbetänkunde, som beräknas föreligga , kommer kommitténutt redovisu ett omfuttunde muteriul om en utbyggnad av det ekonomiska stödettill burnfumiHernu. När det gäller åldringsvården håller vi på utt steg försteg förverkligu ett reformprogram, som utöver den ekonomisku tryggheten för degumlu innefuttur social hemhjälp, bostudsförbättringur och ökude vårdmöjligheter.Omkring 300 000 åldringur och hundikuppude beräknus få sociul hemhjälp,vilket är en fördubbling jämfört med . Sedun 1965 hur 100 000åldringsbostäder rustats upp med hjälp uv de stutligu förbättringslånen. Undersummu tid hur vårdmöjligheternu i sjukhem och ålderdomshem ökut från 80 000till 110 000 plutser. sker en utbyggnad av nya öppnu värdformer ochboendeformer för pensionärer. Vi hur på detta sätt kommit en bit på väg i ettreformarbete inom åldringsvården som ständigt måste förus vidure. Det kan ocksåfå vara en påminnelse om de viktigu insatser som bl. 50 000 hemsumuriterrunt om i lundet gör i ett målmedvetet urbete som hör den sociulpolitiskuvardagen till. Knappast på nägot område har de socialu insutsernu ökut såsturkt som när det gäller de hundikuppude. Statens kostnader för det stöd sommera direkt avser handikappade beräknas för nästu budgetår till över 3 000mUjoner kronor. sedun vur motsvurunde kostnuder 460 mUjoner krononUtöver det stutligu stödet gör kommuner och lundsting storu insatser, främst ifråga om omvårdnad och service. De senaste årens reformarbete har i hög gradinriktats på utt skupu bättre utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter förde hundikuppude. Här som pä undru områden återstår mycket att göra. Inom hälso- och sjukvården hur målsättningen på senure åri hög grud inriktuts på utt åstudkommu en strukturförändring, där den mindrekostnudskrävunde vården vid läkurstationer och vårdcentraler har satts iförgrunden pä ett helt annat sätt . Vid sidan av den öppnasjukvården tillhör åldringssjukvärden och psykiatrin de prioriterude områdenuinom sjukvårdspolitiken. Tiden medger inte utt jug här går in pä helu den storufrågan om hälso-och sjukvården och dess utveckling. 1970-tuletssjukvårdspolitik kommer att krävu stora resurser och omfuttundesumhällsinsutser. Sumtidigt rnåste sjukvårdens växande krav vägas mot andruangelägna behov i samhället. hälso- och sjukvård måste vi ge deförebyggande insatserna i vidsträckt bemärkelse en meru framträdande plats. Vimåste fortsätta att utveckla de instrument som gör det möjligt för sumhälletutt på ett effektivt sätt kunuliseru de ökunde läkarresurserna tUl de områdendär behoven är störst. Vi måste genomföru en meru systemutisk plunering. Vimåste fortsättu sjukvärdens strukturförändring, bl. u. genom en fortsuttutbyggnud av den öppna vården. Vi måste tillse att prioriteringen uv psykiutrinoch långtidssjukvården fortsätter. Vi måste fortlöpunde anpussu lugstiftningoch orgunisution till utvecklingen. Låt mig också peka på tundvården som en unnun viktighälsovårds-frågu. Antulet tandläkare i landet är nu omkring 7 000, och genomden Ökade tundläkumtbildningen stiger untulet tundläkure de närmuste åren med200300 . Det är då väsentligt utt tundläkurtUlgången också fördelus påett rUctigt sätt bäde geogrufiskt och sociult. Det får inte bli så att de nyu tundläkurnukoncentrerus till vissu tätorter och inte heller sä att putientensbetulningsförmågu blir utslugsgivunde. Det är ungeläget utt alla oavsettekonomi och bostadsort får liku möjligheter till tundvård uv god stundurd. Härkommer frågun om en tundvärdsförsäkring in. Som bekant förbereds nuutformningen av en tandvårdsförsäkring av en expertutredning. Vi räknar med attutredningens förslag skull föreliggu mänud . Regeringen kommerutt lägga fram en proposition om genomförandet uv tundvårdsförsäkringen till1973 ärs riksdug. Sociulförsäkringurnu är en centrul del i vårtrygghetspolitik. Här finns inte tid ens för en summering av de senuste årensbetydelsefullu utveckling. Låt mig bura konstuteru utt den störstubeloppsmässigu kostnudsökningen i årets sociulhuvudtitel fuller påfolkpensionsunsluget, som ökar med närmure 1 000 miHoner kronor. Av dettubelopp går 395 mUjoner kronor till värdesäkring uv folkpensionen, en numerusjälvklur rättighet för våru pensionärer. 190 miHoner går till stundurdhöjninguv folkpensionen genom pensionstillskott, och 390 miHoner kronor beror på m. fl. m. fl. ökat antalålders- och förtidspensionärer. Här kommer den viktiga förtidspensionsreformen 1970 in i bUden. Det är en reform som gett helt undru möjUgheter än förut till en pensionering redunfrän 63 ärs ålder för de grupper där behovet uv en tidigure pensionering ärstörst. 1 går lude regeringen frum en proposition om en komplettering uvlugreglernu för förtidspensionen. Den innebär utt en äldre förvärvsurbetundesom är utförsäkrud från urbetslöshetsförsäkringen och är varaktigt arbetslösskull hu rätt till förtidspension i form uv folkpension och ATP påurbetsmurk-nudsmässigu grunder. Även på sociulförsäkringsområdet pågår fleru viktiguutredningur. Två UV dessu är uv särskUd betydelse och av stor omfattning. Denena är pensionsålderskommittén, som hur till uppgift utt göru en översyn uvhelu det regelsystem som gäller för uttug uv ålderspension från folkpensioneringenoch ATP. Utredningens viktigu uppgift är utt pröva såväl frågun om en ullmänsänkning uv pensionsåldern som frågun om en meru rörlig pensionsålder. Denundru betydelsefullu utredningen jug tänker på är sjukpenningutredningen, somundersöker möjligheternu utt göru sjukpenningen från försäkringskussun merujämförbur med beskuttud sjuklön från arbetsgivare. Utredningen skall klarläggade tekniska möjligheterna utt göru sjukpenningen beskuttningsbur, vilketgivetvis förutsätter utt de nuvurunde sjukpenningbeloppen höjs. En sådunlösning skupur också möjligheter utt göru sjukpenningen ATP-grundande. Det finns mycket mer att säga om den socialpolitiskautvecklingen och framtidsfrågorna, men jug skull stunnu hän Den översiktligugenomgång jug gjort visar på en oavlåtlig strävun utt utvecklu socialpolitikensom ett av de mest betydelsefulla instrumenten i trygghetspolitiken. Socialpolitiken hade sin upprinnelse i ett sumhälle därnöd och futtigdom vur förhärskunde företeelser. Socialpolitiken har till sittinnehåll och sin omfattning undergått en revolutionerande utveckling sedun dentiden. Och i tukt med reformernus tillkomst och utbyggnud hur människornuslevnudsvillkor rudikult förändruts och förbättruts. Likväl kvurstår månguproblem och svårigheter som uppfordrur oss till nya målmedvetnu insutser. Trygghet och solidaritet är tvä begrepp som hör nära ihopmed varundru. De hur ulltid vurit en grundvul för reformpolitiken påsumhällslivets oliku områden. Förverkligandet uv vår trygghetspolitik hur krävtstoru solidariska insutser. Detsummu gäller för det fortsatta sociulpolitiskureformurbetet. Låt mig slutu med utt slå fust två suker, som vi nog äröverens om. Det enu är utt mycket ännu återstår utt göru på det storu områdesom sociulpolitiken omfuttur. Och det undru är utt de sociulu reformernu nu somtidigare måste förankras i de ekonomisku reuliteternu och i de soliduriskuätugunden som är en nödvändig förutsättning för reformernus genomförunde. HerrGUSTAVSSON i Alvestu (c); Om mun kritiskt läser översikten till den deluv stutsverkspropositionen som vi behundlur här i dug, ligger det näru tillhands att man får den uppfattningen, utt vi inte hur någru egentligu problem.Mångu frågor hur vi löst, mångu frågor huller på utt utredus, och storu summorställs tUl svensku folkets förfogande via den sociala sektorn. Men vid en mera kritisk granskning, och inte minst vidkontakt med enskilda människor och grupper av människor, blir bilden interiktigt Hka Hus. Behovet av insatser medelst sociulpolitiken ökar år ,och det är fler och fler människor i vårt land som har behov av dettu stöd.Summun uv de sociula insatserna stiger alltså år . Debutten om vår sociulpoUtik hur intensifieruts, och ävenom debutten iblund hur gått snett tycker jug utt det finns ull uniedning uttintensifieru den just för att något unulyseru orsukernu till det ökude behovetuv sociulu insutser. Men det gäller inte buru utt finnu dessu orsuker utunockså utt i störstu möjHgu utsträckning komma till rätta med dem. Det räckerinte att koncentrera debutten till de problem som vi i dug hur. Jug tycker detär värdefullt utt vi i dug här inledningsvis hur fått något UV en principielldebatt och inte bara ägnar oss åt de olika anslagsposterna.