prot · FV0968 · 1972-12-31 00:00:00 — Påfrestande och hälsoriskerande buller genom ljudbangen,svårartade luftföroreningar, hot om en minskning av ozonhalten i stratosfärenoch därmed minskning av skyddet mot den farliga ultravioletta strålningen, detenorma energislöseri som sker vid flygning i överljudsfart, de våldsammaproduktionskostnaderna för de flygplan det är fråga om, de kraftigt stigandedriftkostnaderna allt detta utgör moment som har styrkt alla dem som frånförsta stund har varit på det klara med atl civilflyg i överljudsfart ärnågonting som vi icke vUl ha. Ändå fortsätter planerna på att få till stånd civUflyg iöverljudsfart i de tre länder som närmast är engagerade i produktion avsådana plan, nämUgen , och , Vi har välklart för oss vad motiven för detta är: dels att man tiU varje pris vill görade enorma investeringarna lönsamma 12 mUjarder räknas bara det fransk-engelskaprojektet hittUls ha dragit dels att man satsat i nationell prestige på attfå ett sådant här flygplan i luften. Det förslag tUl vUket nu har att ta stäUning äralltså välkommet, men det finns en Uten skönhetsfläck i förslaget som föranleddeen motion, nr 1497, Jag avser andra stycket i 1 kap, 2 a § i luftfartslagen som ger möjlighet tUl dispens från förbudet när, som man säger, synnerUga skälföreligger. Det framgår, herr talman, av trafikutskottets skrivningatt man under diskussionen i utskottet hyst betänkUgheter mot den inskrivnadispens-möjligheten, och utan tvivel innebär utskottets skrivning attformuleringarna i propositionen på den här punkten har skärpts. Kvar ståremellertid att en teoretisk dispensmöjUghet kommer att finnas, om än omgärdadmed starka restriktioner. Detta är enligt motionärernas uppfattning icketiUfredsstäUande, Utskottet borde tycker vi på gmndval av sin egenskrivning ha tUlstyrkt motionen. Man kan fråga sig, i vUken konkret situation en sådan härdispensmöjlighet kan tänkas bli utnyttjad. Inget exempel ges på detta ipropositionen, 1 har regeringen denna vår lagt fram ett förslag ifolketinget om förbud mot överflygning med flygplan i överljudsfart, och i denpropositionen sägs rent ut att man icke kan föreställa sig vartUI den också därtill lagförslaget fogade dispensmöjUgheten skall kunna användas. Det finns anledning att se det svenskaförbudet mot överljudsflygning som ett led i internationella strävanden attstoppa civilt överljudsflyg. Detta betonades här i senast iinterpellationsdebatten av statsministern, som dåframhöll att det är en ganska begränsad glädje om vi sUpper Ijudbangar övervårt territorium men de blir en regelbunden plåga för människorna i andra delarav världen. Just iriot denna bakgrund är det skäl alt erinra om tvåting. Det första är att allvarliga ekonomiska problem uppenbarat sig vidkalkyleringen av driftkostnaderna för civUflyg med överljudsfart. De bådastatsägda företagen och väntas av franska och brittiskaregeringarna bU i praktiken beordrade att beställa ett mindre antal det har ju gått trögt med orderplaceringen och därmed skapar man enprestigebetonad konkurrenssituation på luftfartsområdet. Det piUer som de två flygföretagen får att svälja äremellertid ganska beskt det framgår om man tar del av vad som sägs och skrivsom det här i den internationeUa debatten. Beträffande det franska bolaget blir det aUdeles särskUt beskt sedan det visat sig att Concorde-planetinte kan flyga med fuU passagerarlast 132 personer sträckan ParisNew ,utan man måste av säkerhetsskäl ta bort mellan fyra och åtta platser. väntarman sig att pUlret kommer att sötas med olika former av Förbud mot civil luftfart i överljudsfart Förbud mot civil luftfart i överljudsfart Den slutsats man kan dra är att det stora flertalet människor,som aldrig kommer att flyga civUflyg i överljudsfart, dels kommer att utsättasför faror och hälsorisker av aUvarligt slag, dels kommer att i sin egenskap avskattebetalare få betala för detta tvivelaktiga nöje som möjliggör för en UtenprivUegierad grupp människor att vinna på en flygning överAtlanten. Flygbolagen kommer av flera skäl att tvingas göraSST-linjerna så lönsamma som det är möjligt bl. a, genom att få tUl ståndreguljära router med SST-plan, Då kommer, herr talman, den andra omständighet som man börhålla i minnet in i bilden. Land efter land är i färd med att genomföraöverflygningsförbud. Enbart i gäUer detta HoUand, , Västtysklandoch de skandinaviska länderna; utanför gäller det länder som ,och . Detta skapar naturligtvis svårigheter för bolagenAir och BOAC, som det nu i första hand är fråga om, med planeringen avflygrouterna. Den brittiska tidningen uppgav för litet mer änen vecka sedan att BOAC för att över huvud taget placera order på harkrävt ekonomiska garantier av den brittiska regeringen inför möjligheten attplanet kan komma att över huvud taget inte kunna framföras i överljudsfart överviktiga landområden. Detta väntas leda tiU att den brittiska regeringen självgår till aktion för att tUlförsäkra överflygningsrättigheter iöverljudsfart och därmed minska riskerna med de ekonomiska garantier den väntasikläda sig. En situation kan därmed komma att inträffa där man alltsåinte kan utesluta möjligheterna av diplomatiska påtryckningar på andra länder. Det är inför en sådan situation som en i luftfartslagenhär i inskriven dispensmöjlighet inger farhågor. Det kan tänkas att dennu är omgiven med så starka restriktioner, inte minst efter trafikutskottetsskrivning, att det är svårt att se hur den över huvud taget skall kunnatUlämpas, Men det hade sett snyggare ut och hade känts säkrare om lagtextenhade varit "ren" och innehåUit ett totalförbud. Det är skäl, herrtalman, att erinra om att förbudet inte gäller överflygning med ettöverijudsplan i underljudsfart, utan det gäller överflygning i överljudsfart. Enligt min mening är en stark varning på sin plats införprövning av eventuellt kommande ansökningar om dispens. Om den första dispensenen gång skuUe ges, är enligt min mening fältet öppet för sådana påtryckningarutifrån som antyds iden internationeUa debatten. Med det skuUe kommai en avsevärt sämre position när det gäller att, med statsministerns ord, drivavår uppfattning om det orimliga i dessa typer av flygningar också på detinternationella fältet. Jag har, herr talman, inget yrkande om bifall tillmotionen det är meningslöst att uppta kammarens lid med en votering mot ettenhälligt utskottsbetänkande men jag har velat understryka allvaret i synpunkternabakom motionen, och jag har också velat uttrycka en förhoppning om att man ifortsättningen kommer alt håUa allvaret i dessa synpunkter i minnet. 1 dettaanförande instämde fm () och (). HerrWIKLUND i (fp): Eftersom jag i många sammanhang, inte barahär i utan också i och i pressen, kritiserat produktionenav överijudsplan och varnat för de allvarliga risker som trafik med deminnebär, skulle också jag gärna vilja tillfoga några ord tUl detta utskottsbetänkande. Jag kan i allt väsentligt ansluta mig tUl det som fruThorsson har sagt. Jag skuUe dock vUja påstå att det finns en ytterligareskönhetsfläck i delta betänkande utöver den som nämnde. Hon pekadepå dispensmöjligheten, som kan medföra risk för att man i lägen, t, ex, om viträngs från andra staters sida inte minst om vi skulle bli ekonomiskt trängdaav stormakterna kan komma att utnyttja möjligheten att genom dispens tUlåtaöverljudsflyg. Jag tycker att 2 kap, 4 § i luftfartslagen i sin nyaversion inte är tiUfredsstäUande utformad. Också detta stadgande är alltså en"skönhetsfläck". Det står där att miljövärdighetsbevis för flygplanskaU finnas, om Kungl, Maj:t eller efter bemyndigande luftfartsverketföreskriver detta som vUlkor för registrering. Det finns en motion där jag somen av motionärerna pekar på att föreskrifter om miljövärdigheten knappast är enuppgift som kan läggas i händerna på luftfartsverket, i varje fall inte ensamt,eftersom detta verk rimligen inte är kompetent att bedöma sådana frågor. Detpekas på vikten av att får delta i sådana bedömningar. Jagtycker för min del att det hade varit riktigt att i 2 kap, 4 § föra in enbestämmelse att luftfartsverket och tUlsammans skaU geföreskrifterna om miljövärdighetsbevis. säger utskottet att utskottet fömtsätter attnaturvårdsverket bereds tUlfälle att delta vid sådana bestämmelsers utformning.Jag tycker inte att detta är en tiUräckligt bindande formulering. Eftersom jagser att kommunikationsministern är närvarande i kammaren skuUe jag därför viljafråga honom, om vi kan räkna med att det kommer att bU regel att föreskrifterom mUjövärdighetsbevis utfärdas först efter det att hafttUlfäUe att yttra sig efter remiss. Detta skulle bättre tillmötesgåmotionärernas önskan. Helst skulle jag aUtså se att en sädan bestämmelse fördesin' i lagtexten, men något yrkande om bifall tiU motionen bredvid ett enhälligtbetänkande tänker jag inte stäUa, Det vore dock värdefuUt omkommunikationsministern vUle göra något uttalande som ger oss trygghet för attnaturvårdsverket får ett rimligt inflytande på bedömningen av ärenden angåendemiljövärdighetsbevis för flygplan. Förbud mot civil luftfart i överljudsfart Det Hör inte till vanligheten att endepartementschef uttalar sig i ett ärende där utskottet är enigt, men det finnskanske anledning, eftersom detta är en principieUt så viktig fråga, att jag görett avsteg från den regeln. Som redan har sagts här är det angeläget att vårt landföljer med i den intresseström som finns oUka länder runt jorden för attförbjuda överijudsplan. Jag skaU inte säga mer om detta . Vi skaUnaturligtvis försöka se tUl att även i det här sammanhanget är ettföregångsland, och det blir vi genom att antar detta förslag . den 27 aprU 1972 Förbud mot civil luftfart i överljudsfart Sedan är det alltså frågan om formerna för tillämpningenav reglerna, TUl vad sade tidigare och i anledning av den motionsom finns i frågan om undanlagsregler vUl jag säga att det såsom utskottetmycket riktigt har sagt var fråga om att skapa en skandinavisk uppgörelse medsamtidig lagstiftning i de ohka länderna, 1 det sammanhanget blev frågan omundanlagsregler i lagstiftningen en av komponenterna i våra strävanden att fåett skandinaviskt samarbete tUl stånd på lagstiftningsområdet. Jag vill inskärpa - även om det kan verka som en paradox -att vi heller icke för dagen kan se något konkret fall där man skulle kunnafatta beslut om ett undantag, A andra sidan finns det många andra lagar i vårtsamhälle där det också finns en sådan här klausul med utan att man kan ange vadsom skulle kunna föranleda ett undantag. Jag tror därför inte vi behöver hysanågon oro för att man inte skaU handskas med den frågan på ett riktigt sätt. Vad sedan beträffar anförande vUl jag kortoch gott instämma i vad utskottet har sagt, alt som ennaturlig del i den samhälleliga bevakningen av mUjöfrågorna kommer att vara medi bedömningen av mUjövärdigheten, i (fp): Jag noterar med stor tUlfredsställelse detuttalande som kommunikationsministern gjorde i slutet av sitt anförande. Detstärker och stöder den uppfattning som de motionärer har som yrkar attnaturvårdsverket skall delta i utformningen av föreskrifter om miljövärdighetskrav.Jag hyser oro för att bedömningen av sådana ärenden inte blir tillräckligtnyanserad och sakkunnig om inte deltar. Kommunikationsministerns uttalandeökar min förhoppning om att i fortsättningen kommer att fåtillfäUe att göra sådana bedömningar och därmed på tUlfredsstäUande sätt kankomplettera beslutsunderlaget vid behandlingen av ärenden angående föreskrifterom mUjövärdighet för flygplan. HerrTAUBE (fp); Då ordföranden i trafikutskottet, iGöteborg, tyvärr är förhindrad närvara på grund av annat uppdrag tär jag migfriheten att ge en Uten upplysning framför allt tiU , När vi skulle behandla motionen från av herrStrömberg m, n, tog vi naturligt nog mycket allvarligt på uppgiften. Vi togreda på den skandinaviska lagstiftning på området som finns eller planeras. Vivar litet oroliga för att ansvaret för bedömningen skuUe vara delat mellanluftfartsverket och som motionärerna hade föreslagit, och viskrev i betänkandet: "Även öm utskottet ej kan tUlstyrka attnaturvårdsverket ges medansvar fömtsätter utskottet dock att verket beredstUlfälle alt deltaga vid bestämmelsernas utformning," Efter vårt första sammanträde i utskottet frågade vimotionärerna om de var nöjda med skrivningen, som tUlkommit bl, a, med önskemålom en gemensam skandinavisk lagstiftning. De förklarade att de var ense medutskottet. Vi hade tagit reda på att luftfartsverket och naturvårdsverketskall göra ett gemensamt bedömande och, som det står i betänkandet, medverka ibedömningen av luftfartygs miljövärdighet. Jag kan försäkra atl motionen blivitsynnerligen välvilligt behandlad, och den är ju i praktiken helt enkelttiUstyrkt av utskottet, FruTHOFSSON(s): Jag måste uttrycka mitt beklagande över attdet, efter vad vi nu fick höra från kommunikationsministern, inte fannsmöjligheter att skapa skandinavisk enighet kring en "ren" lagtextbeträffande detta förbud. Men jag kan inte riktigt bU övertygad om att det varmotiv nog för att inte vi i skuUe ha kunnat få ett sådan generelltförbud. Jag kan inte heller finna att ett motiv för denna dispensmöjlighetskulle kunna vara att det betraktas som en praktiskt taget självklar sak att enlagtext måste fömtse en undantagssituation. Enligt min mening måsle man kunnaifrågasätta även det liU synes självklara. Därför frågar jag mig återigen ochjag kan själv inte finna något svar på den frågan: Varför skall vi ha endispensmöjlighet för någonting som vi icke vill ha? Vi viU i detta land icke haöverflygningar av flygplan i överljudsfart, och vi är aUvarligt oroade för atten sådan möjUghet skaU finnas. säger kommunikationsministern att vi kan varaövertygade om att man skall handskas med dispensmöjUgheten på ett riktigt sätt.Dispensmöjligheten utgör en svaghet i lagen, en spricka i rustningen, och detenda riktiga sättet att handskas med denna dispensmöjlighet måste, herr talman,vara att den över huvud laget icke kommer att användas. Förbud mot civil luftfart i överljudsfart Hen i Heden (c): Med utskottets skrivning torde man kunna sägaatt det i praktiken blir ett generellt förbud mot överflygningar iöverljudsfart. Att vi inte ville införa ett kategoriskt förbud berodde på attvi ansåg alt man i något speciellt undanlagsfall borde kunna ha denna möjlighettUl dispens. Men jag förestäUer mig att den möjligheten verkhgen skallutnyttjas endast i speciella undantagsfaU. Därför ber jag, herr talman, att fåyrka bifall tUl utskottets hemställan. Vad i Heden nu har attsäga ger mig anledning att återupprepa den varning som jag uttalade i mittförsta inlägg för att över huvud taget ge en första dispens. Har man en gånggjort det är enligt min mening fältet öppet för ytterligare sådana härsituationer där man anser sig böra bevUja dispens, och man är öppen för depåtryckningar som jag befarar kan komma tUl stånd. Jag vill aUtså upprepa att jaganser det ytterst väsentligt atl denna dispensmöjlighet inte kommer attutnyttjas. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs, den 27 aprU 1972 § 23Föredrogs betänkande: Nr 10angående uppskov med behandUngen av vissa ärenden Licensgivningen för jordbmksutskottets betänkande: Nr 22 angående uppskov medbehandUngen av vissa tUl utskottet hänvisade ärenden Nr 19 i anledning av propositionen 1972:41 med förslagtill lag om ändring i atomenergilagen (1956:306) Nr 20 i anledning av motion om offenlHg auktorisation avbevakningsföretag Nr 21 i anledning av motion angående lUldelningen avkontroUgirokonton Nr 22 i anledning av motion angående prisförändringarna pålivsmedel i detaljhandelsledet Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 24 Licensgivningen för import från låglöneländer Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 23 i anledning av motion angående licensgivningen för import frånlåglöneländer, 1 delta belänkande behandladesmotionen 1972:1339 av i m, fl, (m) vari hemställts attriksdagen hos Kungl, Maj:t skuUe begära att inom ramen för och avseende importen från låglöneländer tiUämpades så attfortbeståndet av eljest livskraftiga svenska industrigrenar och av högsysselsättning inte äventyrades samt att begränsning av importkontingenterna vidtogsför dylika länder där så befanns möjligt. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1972:1339, Reservation hade avgivits av herrarRegnéU (m), i Glömminge (c), i (fp) och Hovhammar(m), som ansett atl utskottet bort hemställa, att med bifaU liUmotionen 1972:1339 hos Kungl, Maj:t skulle anhålla att frågan om åtgärder tUlskydd mot lågprisimport prövades i enlighet med vad reservanterna anfört. HerrREGNÉLL (m); Ett fritt vamutbyte över nationsgränserna är någonting sominte minst vi svenskar har all anledning att vara positivt urställda till. Menjust därför måste vi vara uppmärksamma på förhållanden som kan misskrediterafrihandelsprincipen - drivs den för långt skadas den , AUtför snabbaändringar i vamflödet eller väsentliga avvikelser från normalprissättning kan vålla bekymmer som på tekniskt språk registreras sommarknadsstörningar men som för de direkt drabbade innebär arbetslöshet ochkapitalförstöring, TextUbranschen och konfektionsbranschen har upplevt detta,och även skoinduslrin och möbeUnduslrin har fått svåra törnar. De internationella åtaganden som också vårt landsjälvfallet deltar i ger i en del faU möjlighet att åberopa skyddsklausuler omallvarliga marknadsstörningar uppstår. Att myndigheterna tar vara på de möjligheternakan vara avgörande för den fortsatta existensen för svenska företag ja,kanske för hela branscher. Om vi passivt accepterar omfattande skadeverkningarmåste detta jag säger det på nytt skapa missnöje med och motstånd motsjälva systemet med fritt varuutbyte mellan länderna. Utifrån den övertygelsen är motionen 1339 skriven. Jag beratl få yrka bifall tiU reservationen i näringsutskottets betänkande nr 23, ivilken motionens tankegångar följs upp. Licensgivningen för import frän låglöneländer 1detta anförande instämde i (m). HerrANDERSSON i (s): I den föreUggande motionen 1339 tas deproblem upp som anses ha drabbat vårt lands hemmamarknadsindustri bl, a, tillföljd av import från länder med en i vissa fall avsevärt lägre kostnadsnivå änden som råder i , Motionärerna pekar på det ökade antalet konkurser ilandet , bl, a, del rekordhöga antalet omkring 4 000, Motioner med praktiskt taget samma yrkanden har väckts vidde senaste fem årens riksdagar. Dessa motioner har i samtliga faU avslagits avriksdagen på hemstäUan av bankoutskottet åren 1967, 1968, 1969 och 1970 samt avnäringsutskoltet , Det finns ingen anledning för mig attutförligt redovisa allt vad som sagts under dessa år. Jag vUl dock hänvisa tillbankoutskottets utlåtande med en utförlig redogörelse för svenskhandelspoUtUc m, m, som lämnats av kommerskollegium samt de remissyttrandensom förelåg vid samma tUlfälle, 1969 återgavs i sammanfattning resultatetav en översyn av den s, k, lågprisimporten på konfektionsområdet som verkställtsav kommerskollegium. 1969 och 1970 redovisades ytteriigare uppgifter omdenna import, KommerskoUegium ansåg 1969 att lågprisimporten inom textil- ochkonfektionsbranscherna i stort sett hade kommit under kontroll genom deåtgärder som vidtagits. När näringsutskottet hade ärendet underprövning redovisades ett utförligt yttrande av kommerskoUegium, vari framhöllsatt kollegiet i nära samverkan med näringsUvet kontinuerligtövervakade importutveckUngen, Jag vUl i övrigt hänvisa tiU näringsutskottetsbetänkande nr 1971, Utskottet förutsatte att Kungl, Maj:t utan särskildframställning från beaktade de importkonkurre-rande hemmamarknadsindustriernassituation även framgent och avstyrkte därför de föreliggande motionerna, vUketockså blev beslut. Licensgivningen för import frän låglöneländer Vid dagens behandling föreUgger en särskUd PM frånkommerskoUegium, daterat , angående de handelspolitiskaåtgärder som vidtagit mot lågprisimporten.Lågprisimporten är, som där åter bestyrks, föremål för ständig uppmärksamhetfrån kollegiets och Kungl, Maj:ts sida. Inom ramen för vad vårt landsinternationella förpliktelser medger har ingripanden mot marknadsstörandeimport gjorts i inte ringa utsträckning. Som utskottels majoritet framhåUer har det bistånd somfrämst textU-och konfektionsindustrierna erhåUer genom de importbegränsande åtgärdernakompletterats på ett positivt sätt genom omsläUningsfrämjande åtgärder,exportfrämjande åtgärder och utbUdningsåtgärder avsedda att stärka de berörda industrigrenarnaskonkurrenskraft. Det finns även skäl att peka på det stimulansprogram förtextil- och konfektionsindustrierna samt för den manueUt arbetandeglasindustrin som antogs 1970 och som därefter har förstärkts. Det bör också påminnas om de framlagdapropositionerna nr 46 och 47 vari föreslås ett program för omsläUningsfrämjandeåtgärder inom dessa branscher samt inom skoindustrin och möbelindustrin liksomelt program för exportfrämjande åtgärder och utbUdningsåtgärder omfattandemöbelindustrin, snickeriindustrin m, fl. Utskottets majoritet har efter noggrann prövning kommitfram tiU alt nu rådande förhållande icke kan påkaUa någon särskild skrivningtiU Kungl, Maj:t i ärendet. Jag ber, herr talman, att få yrka bifaU tUl utskottetshemställan samt avslag på motionen 1339, () kort genmäle: Man skall ju inte märka ord, men jag kundeinte undgå atl lägga märke tiU en formulering i i Storforsanförande. Han talade om de svårigheter som "anses" ha drabbatföretag på grund av importen från låglöneländer. Han ifrågasätter alltsåriktigheten av den beskrivning som lämnats i motionen. Nog skall man kännafakta ganska dåligt för att behöva tala om svårigheter som "anses" hadrabbat en rad branscher. Både i motionen och i mitt anförande nämndes sådanasom verkligen haft och fortfarande har betydande svårigheter. i erinradeom att vi återkommit med denna motion år och att den vid varjeliUfälle avslagits av . Han menade atl det var ett besked om atlmotionen som sådan var onödig. Jag föreställer mig att den uppmärksamhet somfrågan har fått här i har bidragit tUl de marginella ingripanden somredovisats av utskottet och som utan tvivel betytt mycket för att man inte skaUhamna i ett rent katastrofläge i vissa branscher. HerrANDERSSON i (s) kort genmäle: Alla är vi medvetna om att de konkurser somförekommer inte aUtid beror på konkurrens från utländska företag med lågkostnadsnivå. Vi har - och det vet bra som jag - inte någraexakta siffror över antalet konkurser som har denna orsak, men antalet ärutan tvivel lågt i förhåUande tiU det totala antalet konkurser.Det beror säkerligen på många andra faktorer att foretag går i konkurs. Jag vill gärna säga tUl alt vi frånutskotlsmajoritetens sida väl förstått de svårigheter som kan uppstå för vissaföretag. Men jag vill betona atl den nuvarande kontinuerligaövervakningen och av Kungl, Maj:t vidtagna åtgärder för dagen är tUl fyllestför att man noga skall kunna följa dessa problem. Jag behöver knappast hänvisaherr Regnéll lill kommerskoUegiels senaste PM, Av detta framgår klart attövervakningen utökats och att vissa nya överenskommelser träffats under detsenaste året. Den fråga som behandlas i utskottsbetänkandet är av storbetydelse för den landsdel. läns södra del, som jag representerar iriksdagen. Jag vUl därför säga några ord i frågan. Vi är väl alla överens om att bör föra en liberalhandelspolitik. En fri världshandel främjar en rationeU arbetsfördelning mellanolika länder och bidrar på så sätt till ökat välstånd i aUa delar av världen.Med den stora andel av industriprodukterna som vårt land exporterar är detsärskilt angeläget för att hålla på en Uberal handelspolitik. Såsom förhåUandena ser ut i världen är det emeUertidnödvändigt att göra en del förbehåll i vad jag har sagt. Först har viberedskapssynpunkten. Ett land måste upprätthålla en godtagbar beredskap förtUlverkning inom landet av varor som behövs i en avspärrningssituation ikrigstid. Ett annat förbehåU är att den liberala handelspoUtUcensfria konkurrens förutsätter att konkurrensen sker på åtminstone något så närlikvärdiga viUkor, dumping av importvaror har i en del faU förekommit påden svenska marknaden.