prot · FV0961 · 1972-12-31 00:00:00 — Den tredjebehandlar högsta tillåtna bensenkoncentration i luften i arbetslokaler.Yttranden har avgivits av arbetarskyddsstyrelsen, SAF, LO, TCO m, fl,organisationer. Det har konstaterats att konventionen nr 136 ochrekommendationen nr 144 på flera punkter går längre än motsvarande svenskabestämmelser. Det har också från arbetarskyddsstyrelsen anförts alt detfinns anledning utvidga de svenska bestämmelserna. En sädan utvidgning måstebli relativt omfattande, vilket också remissorganen anfört. Därför bör fråganom ändring av lagstiftningen hänskjulas till arbetsmiljö-utredningen. En jämförelse mellan å ena sidan konventionen och rekommendationenoch å andra sidan den svenska lagen som redovisas i propositionen visar enligtutskottets mening atl det krävs ingående övei-väganden innan man kan taställning till frågan i vad mån man skall anpassa den svenska lagen. Den väg som rekommenderas i motionen 1481 och i den tillutskollets betänkande fogade reservationen kan icke ge den noggranna prövningsom erfordras. Utskottet ansluter sig därför till departemenlschefens uttalandebeträffande de båda instrumenten. säger att utskottet slår sig till ro. Jag villi della sammanhang säga att utskollel inte slår sig till ro, men om man skallgöra om en lagstiftning, så bör del göras efter ingående prövning och inte somett hastverk. Med dessa ord, herr talman, ber jag atl få yrka bifalllill sociahil-skottels hemställan i dess betänkande nr 6, Vissa beslut fattade av internationella arbetsorganisationensallmänna konferens dr 1971 Vissa beslut fattade av internationella arbetsorganisationensallmänna konferens HerrEKINGE (fp): Jag vill först konstatera att iBlentarp är till freds med att det inte finns någon förhandlingsrätt för stats-och kommunaltjänstemän när det giiller de fackliga förtroendemännens ställning.Jag vill uttala min förvåning över detta och även över att herrJohnsson är till freds med att arbetsgivaren på detta område fattar ensidigabeslut. När det gäller frågan om bensen vill jag bara erinra omvad som också anges i konventionen, nämligen att det framför allt är på treområden som man är angelägen om att det skall bli en ändring. Det sägs för detförsta att där oskadliga eller mindre skadliga ersättningsprodukter finns skallde användas i stället för bensen. För det andra skall konventionen tillämpasinte bara på bensen utan också på produkter vilkas bensenhalt överstiger 1volymprocent. För det tredje slutligen skall bestämmelser om högsta tillåtnabensenkoncentration i luften i arbetslokalerna fastställas. Jag är medveten om atl det är mycket som skiljer densvenska lagstiftningen från det som konventionen fastlägger. A andra sidan ärdet något egendomligt när man säger att det skulle bli ett hastverk om manfort.sätter efter det förarbete som redan gjorts på detta område avarbetarskyddsstyrelsen. Därför menar jag att det är onödigt att avvaktaarbetsmiljöutredningen. Den skall ju, som det säges, göra en genomgripandeöversyn av hela arbetarskyddslagstiftningen. Vi vet att sådant tar tid, ochdärför kan det finnas risk för att mycket kan hända innan denna fråga blirordnad. Jag ber,herr talman, att få vidhålla mitt yrkande. är förvånad över att vi är tillfreds när det gäller frågan om stats- och kommunaltjänstemännen. Han förbiseratt frågan är under prövning för tillfället. Därför anser utskottet atl det förnärvarande icke skall göras något ingripande. Man bör avvakta de förhandlingarsom pågår för frågans lösning och som enligt utskottets förmenande kommer attlösa frågan. I vad gäller bensenfrägan bör arbetsmiljöutredningen pröva den,inte för att försena den utan för att fä en bättre behandling av den. Med anledning av i Blentarppåstående, att det pågår förhandlingar i denna fråga för stats- och kommunaltjänstemän,skulle jag gärna vilja veta var de pågår. Enligt uppgifter som jag har, lärvissa överiäggningar pågå inom , vilket också bekräftas iutskottets betänkande. Jag har litet svårt att förstå alt det är där somförhandlingar beträffande avtal skall föras. Skall man träffa ett avtal skalldet föregås av förhandlingar, skall det föras förhandlingar skall avtalsverketvara med. kan tlock inte föra förhandlingar därför atllagstiftningen lägger hinder i vägen. Det borde vara enkelt att tal.i om i falldet inom rimlig tid kommer ett förslag till lagändring. Något sådant har viinte nu fått bekräftelse pä. HerrJOHNSSON i (s): De förhandlingar och överläggningar som pågårinom departementet skall naturligtvis ligga till grund för avtalsverket ochparterna på arbetsmarknaden när de skall försöka lösa frågan. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar Hylländer och , och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Hyltander och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. den 19 aprO 1972 Riktlinjer för en inre miljöpolitik m. m. § 12 Riktlinjer för en inre miljöpolitik, m, m. Föredrogs socialutskottets betänkande nr 8 i anledning avmotioner om riktlinjer för en inre miljöpolitik, m, m, I detta betänkande hade behandlats 1) motionen1972:241 av i m, fl, (c) vari hemställts att riksdagenhos Kungl, .Maj;t skulle anhålla att en utredning tillsattes för att undersökaoch lämna förslag om hur man på bästa sätt skulle kunna utnyttjabeteendevetarnas specialkunskaper i samhällsarbetet, 2) motionen1972:468 av m, fl, (c) vari hemställts att hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om skyndsamt tillsättande av en parlamentarisk utredningmed uppdrag att utarbeta riktlinjer för inre miljöpolitik i syfte att bemästrasamhällsproblem, som föranledde skadlig Riktlinjer för en inre miljöpolitik, m. m. stress ochpsykisk otrygghet samt 3) motionen 1972:998 av herr förste vice talmannenBengtson m, fl, (c). A. beträffande en utredning om utnyttjande av beteendevetarnas specialkunskaper i samhällsarbetet att skulle avslå motionen 1972:241, B. beträffande en parlamentarisk utredning om riktlinjerför en inre miljöpolitik att skulle avslå motionen 1972:468, C. beträffande en utredning om en "verkligveckovilodag" att skulle avslå motionen 1972:998. 1. beträffande en utredning om utnyttjande avbeteendevetarnas specialkunskaper i samhällsarbetet av herrar iÖskevik, och i (samtliga c), som ansett atlutskottet under A bort hemställa, alt med bifall tillmotionen 1972:241 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om att en utredningtillsattes för att undersöka och lämna förslag om hur man på bästa sätt skullekunna utnyttja beteendevetarnas specialkunskaper i samhällsarbetet. 2. beträffande en parlamentarisk utredning om riktlinjerför en inre miljöpolitik av herrar i Öskevik (c), Hyltander (fp).Andreasson (c), i (c) och (), som ansett attutskpttet under B bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:468 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om skyndsamt tillsättande av en parlamentarisk utredningmed uppdrag att utarbeta riktlinjer för inre miljöpolitik i syfte att bemästrasamhällsproblem, som föranledde skadlig stress och psykisk otrygghet. i (c): De frågor som tas upp i dettautskottsbetänkande har en viss anknytning till den debatt som fördes i samband med behandlingen av civilutskottets ärenden. Enligt uppgifter igårdagens tidningar uttalade chef vid en konferens i Stockholmom framtidens samhällsbyggande, att samhällsbyggandet har kommit i otakt och nuskapas framtidschocker som människorna inte orkar med. Han sade vidare enligttidningsuppgifterna, att vi har fått bukt med våra gamla folksjukdomar mendrabbas i stället av stress som skadar både kropp och själ. Det går väl inte att bestrida att den person som sitter iledningen för ständigt kommer i kontakt med de problem somfinns i samhället och ser hur de problemen växer. har det i skilda sammanhang, inte minst här iriksdagen, ständigt hävdats att den här utvecklingen med starka koncentrationerav människor och bebyggelse i snabb takt är något ödesbestämt som vi inte Därför är det intressant att märka att den här Nr 61 diskussionen har kommit i gång. Att detsom har skett har skapat problem för mänga jq jj 1977 harsällan accepterats, och att vi har fått ett samhälle, som på skilda-------------- områdenställer krav på den enskilde som han inte orkar med, har inte t Motionen 241, som bl. a. ligger till grund förutskottsbetänkandet, och den första av de två reservationer som finns fogadetill detta går ut på önskemål om en utredning, som skall undersöka och lämnaförslag om hur man på bästa sätt skall utnyttja beteendevetarnasspecialkunskaper i samhällsarbetet. 1 reservationen 2 begärs en parlamentariskutredning med uppdrag att utarbeta riktlinjer för inre miljöpolitik i syfte attbemästra samhällsproblem som föranleder skadlig stress och psykisk otrygghet. Det här är frågor som har betydelse just när det gällerhur vi skall kunna reducera de påfrestningar som dagens samhälle utsätter deolika individerna för. Vi har i motionerna just tagit upp och utvecklatsynpunkter som ligger till grund för reservationerna och sagt att det är ensjälvklar utgångspunkt att människan för sitt välbefinnande är beroende av helasin omgivning. Därmed avser vi inte endast de yttre miljöerna utan också demiljöer som vi betecknar som inre i bemärkelsen av att de är avgörande för denpsykiska tryggheten. Det helhetsgrepp som vi här från en helhetssyn påmänniskan angivit för de yttre och inre miljöerna förutsätter naturligtvisockså att miljöpolitiken inriktas på denna helhet. Vi är medvetna om att det på skilda områden pågår ettutredningsarbete, men detta utredningsarbete är splittrat. Vi har då sagt altom vi skall kunna skapa denna helhet kring människan som den inre miljön är, såbehövs en övergripande miljöpolitisk målsättning där sådana områden somexempelvis planering av fysiska miljöer och åtgärder i fråga om det socialavärdemönstret blir element i en utredning. Även om det som sagt finns utredningar arbetar de var försig, och det är viktigt att vi får riktlinjer för en inre miljöpolitik och attsådana dras upp att tjäna som vägledning vid behandling av de frågor sompåverkar den inre miljön. Den andra motionen och resei-vationen lar uppbeteendevetarnas insatser på detta område. Vi vet att det är de som arbetar på det sociala fältet som får lösa problemen när de har uppstått, och vi har den uppfattningen att de har så mycket kunnande om människors sätt att fungera att det skulle vara oerhört värdefullt om detta kunnande ocksä 179 Riktlinjer för en inre miljöpolitik, m. m. kommer medi planeringsarbetet och att dessa synpunkter kunde medverka till att förebyggamånga av de problem som finns. Jag vill slutligen säga att det inte baragäller att registrera vad som händer utan vi måste med ledning av de kunskapersom finns och den forskning som kommer även försöka förebygga och komma tillrätta med de risker som drabbar människor i olika åldrar. Med detta ber jag att få yrka bifall till de tvåreservationer som är fogade-till socialutskottets betänkande nr 8. HerrDAHLBERG (s): l-ielänkande nr 8 behandlartre centermotioner som berör den inre miljöpolitiken.. Motion nr 241 med i som förstanamn utmynnar i en anhållan om att en utredning tillsätts för att undersöka ochlämna förslag om hur man bäst skall kunna utnyttja beteendevetarnasspecialkunskaper i samhällsarbetet. Motion nr 468 med som första namn anhållerockså om en parlamentarisk utredning med uppdrag atl utarbeta riktlinjer förinre miljöpolitik i syfte att bemästra samhällsproblem, som föranleder skadligstress och psykisk otrygghet. Den tredje motionen, nr 998, har herr förste vicetalmannen som första namn och kräver en utredning för att åstadkommaen verklig veckovilodag. Motiven för utredningarna varierar något. Motion 241 berörden snabba urbaniseringen och strukturförändringen i näringslivet, det högaarbetstempot och samhällets allt större krav på individen. Det påtalas att manriskerar att få en grupp unga, friska, starka och produktiva människor å enasidan, och å andra sidan en grupp som behöver värd och hjälp. Man efterlyser enbättre planering och förebyggande åtgärder. Man vill koppla in socialarbetareoch andra beteendevetare i planeringsarbetet på olika nivåer och i olikakommunala organ. Man nämner bostadsförmedlingar, stadsbyggnadskontor,skolstyrelser, kulturnämnder, idrottsstyrelser m. fl. I motionen 468 påtalarman att den inre miljöpolitiken - som avser den psykiska tryggheten - hittillsinte fått spela den roll som är nödvändig för att goda livsmiljöer skall kunnaskapas. Man kommer in på arbetsmiljön, boendemiljön och trafikmiljön, som kanvara psykiskt påfrestande. I sex punkter anger man grunden förutredningsarbetet: 1. Brister och fel i det socialavärdemönstret. Rådgivningen inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken.4. Rådgivning och hjälp för individen att bemästra ogynnsamma attityder ochreaktionssätt som kan föranleda skadlig stress. Olika åtgärder för de inremiljöernas utformning och individens egen anpassning måste samordnas till en,som det heter, helhetlig miljöpolitik. Den socialmedicinska och beteendevetenskapligaforskningen skall ges möjligheter att i största möjliga utsträckning medverkatill ett säkert underlag för en helhetlig inre miljöpolitik. I motionen 998 påtalas också att tillvaron kännetecknas aven stress och ett jäkt som leder till nedbrytande konsekvenser och attstressjuk-domar är vår tids .största problem. Motionärerna vill slå vakt om En ny affärstidslag bör enligt motionärerna skapas enbart försöndagen. Man bör vara restriktiv med dispenser; i lagen skulle stadgas attendast apotek, bensinstationer o.d. skulle få vara öppna . Alla dessa motioner har i olika sammanhang förekommit vidtidigare riksdagar. Så sent som vid riksdag förekom en motion somkrävde en parlamentarisk utredning om den inre miljöpolitiken. Motionenavslogs efter behandling i socialutskottet. Den hade också remitterats tillsocialstyrelsen och en rad andra verk, som avstyrkt utredning. Som här sagts av i pågåren rad utredningar på berörda område. En allmän översyn av arbetsfredslagstiftningenpågår . Är 1969 tillsatte en utredning om den ickeinslitutionsbundna socialvårdens målsättning och Organisation. Inte mindre änsex arbetsgrupper är verksamma på området - det framgår på s. 8 i betänkandet.En av arbetsgrupperna behandlar frågor om uppsökande och förebyggandeverksamhet samt samhällsplanering. En annan arbetsgrupp behandlar frågor omkontakter med socialvårdens gränsområden - skola, arbetsmarknad,socialförsäkring, sjukvård, polisväsende, kriminalvård samt frivilliga ideellaorganisationer. Utredningens huvudgrupp framlade rapporten (redovisar, nr 2 1). Rapporten har remissbehandlatsoch är nu föremål för bearbetning. Man har vidare den stora socialutredningensom skall göra en översyn av hela den sociala vårdlagstiftningen. När det gäller arbetstidslagstiftningen antog vi ju i höstasden nya affärstidslagen, och vi har bara tre månaders erfarenhet av den. Det äralltför för att vi skall kunna ta upp en ny debatt om detta; vi måsteavvakta ytterligare erfarenheter. Det pågår också en rad andra utredningar på hithörande områden.Servicekommittén behandlar boendemiljöfrågor. , som det varitmycken diskussion om här , utreder del framtida bostadsbyggandet. Andrautredningar är trafikbullerutredningen och barnstugeutredning. Enutredning tar upp skolans inre arbete. Och får vi inte glömma denstora arbetsmiljöutredningen. Vi har dessutom en rad verk och institutioner som skallfölja de här frågorna; , som är samordnad medmedicinalstyrelsen, samt och . Alladessa har viktiga funktioner att bevaka, och är ju direktrepresenterad i dessa verk genom lekmän. När det gäller att utnyttja samhällsvetare ochsocialarbetare i vårt arbete råder inga delade meningar mellan utskottsmajoritetenoch reservanterna, utan vi anser att man bör utnyttja denna arbetskraft i allmöjlig utsträckning. Det framgår också av betänkandet, och jag skall intetrötta med att läsa ur det. Vi vet också att det tidigare rått brist på socialarbetaremen att man nu har gått in för att utbilda fler och fler sådana genom att byggaut högskolorna. Det är på samma sätt när det gäller andra beteendevetare; i denutsträckning det är möjligt att använda dem i samhällsarbetet skall vinaturligtvis också ta deras kunskaper i anspråk. Vad vi härär oense om är humvida det skall tillsättas en utredning Riktlinjer för en inre miljöpolitik, m. m. Riktlinjer för en inre miljöpolitik, m. m. Jag har hänvisat till de utredningar som pågår och anser att vi måsteavvakta resultatet av deras arbete. Vi är väl medvetna om att det är stora ochviktiga problem som här har tagits upp, men när det nu finns flera utredningarsom har i uppgift att följa dessa frågor har utskottet i likhet med förra åretsriksdag inte ansett att det finns någon anledning att begära en nyparlamentarisk utredning. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. i (c): Det referat som här gjort avmotionerna har jag ingen invändning emot. Vad vi är oense om är huruvida delräcker med de utredningar som arbetar som jag sade är de splittrade ocharbetar var för sig eller om vi behöver en övergripande utredning medmiljöpolitisk målsättning. Vi hävdar att det finns ett behov av en sådanutredning, om vi skall kunna komma till rätta med dessa problem. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i Öskevik m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 8 punkten A röstar ja, den detej vUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr I av herrLarsson i Öskevik m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i Öskevik m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 8 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Öskevik m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iAlvesta begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 13 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 10 ianledning av motion angående utbildningen av företagare. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av motioner om psykologutbildningen. 1 detta betänkande hade behandlats motionen 1972:1119 av m. fl. (c, fp) varihemställts att hos Kungl. 1. att allastuderande som påbörjat femårig psykologutbildning skulle få fullfölja den, 2. alt ingaspärrar fick förekomma inne i den femåriga psykologutbildningen, 3. attuniversiletskanslersämbetet fick i uppdrag att utreda frågan om biträdandepsykologer i enlighet med vad som i motionen anförts, motionen 1972:1142 av herrNordstrandh m.fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärdeåtgärder syftande till att göra psykologutbUdningen enhetlig och femårig,varvid spärrar under pågående utbildning ej skulle förekomma. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1119 i vad avsåg utredning om biträdande psykologer, 2. att riksdagenskuUe avslå motionerna 1972:1119 och 1972:1142 i vad avsåg en sammanhängandefemårig psykologutbildning, 3. all ianledning avmotionerna 1972:1119 och 1972:1142 som sin mening gav Kungl, Maj:t till kännavad utskottet anfört om ökad intagning lill psykologexamen. I, beträffande kvotering vid intagningen till utbildning av () och fm (), som ansett attutskottet under 2 att i anledning av motionerna 1972:1119 och1972:1142 som sin mening gav Kungl. Maj:t lill känna vad reservanterna förordatom treårig och femårig psykologutbildning, 2. beträffande fortsatt utbildning a. av () och (rn), somansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1972:1119 och1972:1142 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anförtom avslutande utbildning, b. av i (vpk), som ansett attutskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1972:1119 och1972:1142 som sin mening gav Kungl. Maj:l till känna vad reservanten anfört omökad intagning till PEG-utbUdningen i avvaktan på en samlad översyn avpsykologutbildningen. HerrNORDSTRANDH (m); Utformningen av psykologutbildningen i vårtland har diskuterats ganska länge, stundom med en viss hetta. Efter grundexamenpå , varigenom den studerande blir biträdande psykolog, skaU bara etthtet fåtal få gå vidare in på den tvååriga s. k. PEG-utbildningen, som ledertiU psykologexamen. Framför allt spärrfrågan har stått i förgrunden idebatten. Del förslag från UKÄ om nya bestämmelser som är föremål för Kungl.Maj;ts prövning innebär att allt blir vid det nuvarande i vad avser spärrfråganför dem som efter avslutad grundulbUdning önskar fortsätta studiernai fram lUl psykologexamen. Universitetskanslern anser allfrågan om eventuell härdare spärr för utbUdningslinje 4 a, alternativt kvotering vid intagning lill linje 4, så alt somliga studerande garanteras enfemårig utbildning, andra en treårig, hör samman med vad U 68 kan komma framlill i fråga om dels dimensioneringen av den eftergymnasiala utbildningen, delsnormerna för eventuell begränsning och antagning till spärrad utbildning.Utskottets majoritet ansluter sig till universitetskanslern och anser altfrågan om psykologutbUdningens framtida organisation inte bör prövas förrän U68 framlagt sitt betänkande. Det innebär att något resultat av en sådanprövning inle kan presteras förrän in . Kvar skaUalltså stå spärren inne i den femåriga psykologutbildningen åtskilliga årframåt med aUa de konsekvenser och olägenheter för de studerande som så häftigtdebatterats. Reservanterna bakom reservationerna 1 och 2 a i utbildningsutskottets betänkande menar att så kan det inle fä fortgå, utan en ändring bör kommatill stånd omgående, innebärande följande: Två utbUdningsvägar bör finnas. Utbildningen tUl s. k. självständig psykolog skall vara femårig ochsammanhållen, inte sönderbruten av en inneliggande spärr. UtbUdningen tUl s. k.biträdande psykolog skall som vara treårig. De båda utbUdningarnasomfattning begränsas genom att man fastställerett högsta antal studerande för varje utbUdning. Spärren - om en sådan behövs,vilket torde vara ofrånkomligt - sätts in vid intagningen till utbildningslinje4. Det skall vara den enda spärren för båda intagningsgrupperna. Resultatet av de förhållanden som råder inom psykologutbildningenär att många studerande, som i begynnelsen av sina studier avsäg att utbildasig till självständiga psykologer, alltså med en studiegång på tre plus ,stoppas genom spärren . Det är givetvis mUt uttryckthögst otillfredsställande för den enskilde. Från arbetsmarknadssynpunklförefaller därutöver behovet av självständiga psykologer, alltså sådana med enfemårig utbildning, vara större än tillgången.