prot · FV09121 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. § 2 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden anordnas bordläggningsplenum tisdagen den 28november och arbetsplenum kl. 10.00.Sammanträdet blir ett arbetsplenum och tar sin börjankl. Onsdagssammanträdet kommer att fortsättas och det är inteuteslutet att kvällsplenum kan behöva anordnas även . blir ett bordläggningsplenum som - med ändring av denpreliminära tidplanen -tar sin början för att bereda tid förbesvarande av interpellationer. § 3 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 136 tUl lagutskottet. § 4 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1840-1854 tUl näringsutskottet, nr 1855-1864 tUl skatteutskottet, nr 1865-1870 tUl civilutskottet, nr 1871-1882 tUl fmansutskottet, nr 1883 tUl försvarsutskottet, nr 1884-1889 tUl skatteutskortet, nr 1890 och 1891 tiU trafikutskottet, nr 1892 tUl näringsutskottet, nr 1893-1903 tUl trafikutskottet samt nr 1904 tUl justitieutskottet. § 5 Föredrogs och biföUs interpellationsframställningennr 226. betänkande nr 37 i anledning av enmotion om sänkning av rösträtts- och valbarhetsålder betänkande nr 19 i anledning av motioneromsänkning av myndighetsåldern Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Ökat inslag av personval i valsystemet § 7Ökat inslag av personval i valsystemet Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 44 i anledning av motioner om ökat inslag av personval ivalsystemet. 1 detta betänkande behandlades motionen 1972:4 av () samt motionen 1972:164 av m. fl. (fp) varihemställts att skulle anhåUa hos Kungl. Maj:t att en särskUdutredning tUlsattes med uppgift att lägga fram förslag tUl starkarepersonvalsinslag i valsystemet. 1. motionen 1972:4 inteföranledde någon åtgärd. Reservation hade avgivits av herrarAhlmark (fp) och (), vUka ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifaU tUlmotionen 1972:164 hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa, att en särskUd utredningtUlsattes med uppgift att lägga fram förslag tUl starkare personvalsinslag i valsystemet. HerrNORRBY i (fp): Vårt valsystem är ännu behäftat med minst enbetydande svaghet väljaren har små möjligheter att göra ett personval, dvs.att på valdagen välja mellan kandidater inom ett parti. Vi upplever att behovetav kontakter mellan väljarna och de valda är starkt, men svårt att tillgodose.Riksdagsarbetet och även annat politiskt förtroendemanna-arbete har blivitalltmer tidskrävande, i valkampanjerna dominerar massmedias intresse för någrafå ledande politiker. Människorna uppfattar avståndet till beslutsfattarna somså stort att misstro lätt uppstår. I det läget måste olika åtgärder vidtas föratt öka väljarnas intresse för politiken och deras kännedom om politikerna.Ökade möjligheter tiU personval har då avgörande betydelse. Det här syftet kanman främja på olika sätt. Ett sätt är att som utskottsmajoriteten sätta sig medarmarna i kors och vänta på förslag som kanske inte kommer. Det är ett dåligtsätt, i synnerhet som grundlagberedningens funderingar kring personval, som manhoppas skall utvecklas i en kommande proposition, är knapphändiga i vad avserkonkreta förslag. Ett annat, mindre dåligt sätt, är att som reservanterna igrundlagberedningen låsa sig vid en metod för personval och föreslå att deninförs. Det bästa sättet är enligt uppfattning att nusnabbt gå vidare med en särskild utredning om metoder för personval, enutredning där man studerar olika alternativ, lägger fram ett grundmaterial föröppen debatt och därefter inom utredningen tar ställning tih det förslag manvill förorda. Vi fårinte spilla ytterligare tid genom att nu vänta på en proposition. Någotkonkret förslag i anslutning tih författningspropositionen i vår är mte attemotse. Utskottsmajoritetens linje är alltså att förhala en utredning iytterligare . finns det ju andra metoder än förhalning för attförsvåra personvalsinslaget i vårt nuvarande valsystem, för att försvåra personkännedomen,försvåra för väljarna alt verkligen veta vem de röstar in i olikabeslutsförsamlingar. En metod som vissa socialdemokrater tycks känna starkt förär att slopa kandidaternas namn på valsedeln. I stäUet vill man ersätta dem medett nummer - som i så många andra sammanhang i dataåldern. Det är säkert enmetod som gillas av byråkraterna men som människorna känner skräck inför. Det kan, herr talman, finnas två skäl att se tillbaka påförra årets riksdagsdebatt om personval. Det ena skälet är att vi då kan kortaav dagens debatt. Argumenten är ju desamma, de har bara växt i styrka genom atttiden gått och genom att grundlagberedningen inte har kommit med några konkretaförslag till metoder för personval. Det andra skälet är att iTrollhättan som utskottstalesman dä sade: "Innan man överväger om en nyutredning skall komma tUl stånd bör man avvakta grundlagberedningensförslag." Det har kommit, och grundlagberedningen föreslår att en nyutredning skall göras om just personval, precis som vi reservanter föreslår.Varför har socialdemokraterna bytt fot ? Vet man möjligen vadnästa års proposition kommer att innehålla? Jag tar det säkra före det osäkra och yrkarbifall till reservationen av herrar och som är fogad tillkonstitutionsutskottets betänkande nr 44. Ökat inslag av personval i valsystemet HerrHERNELIUS (m); Jag vill bara erinra om den reservation i grundlagberedningensbetänkande som är författad av representant jämte den moderaterepresentanten och som går ut på personval tämligen direkt. Det system som därföreslås kräver inte någon vidare utredning, det kan på departemental vägbringas i verkställighet och kräver på sin höjd en remiss av endepartementspromemoria. Vi tror att det systemet snabbast leder tUl målet attmöjliggöra för den enskilde väljaren att orientera sig i av namn ochlistor. Vi tror också att det systemet inte skulle inge väljaren den känsla avmaktlöshet, som naturligtvis måste drabba honom inför långa listor somföreläggs honom på valdagen och som han vet att han praktiskt taget inte kangöra någonting åt. I den mån han binder sig för en lista binder han sig ocksåför samtliga namn på listan, och därmed är hans aktivitet avslutad. Vi menar att det borde finnas tillfällen för väljaren attalldeles särskilt markera vilka han önskar i , kanske efter sammasystem som används i och som knappast har befunnits innebära någrastörre olägenheter; i varje faU är finnarna inte benägna att ändra på sittsystem. Jag har bara velat erinra om detta, och jagyrkar bifaU tUl utskottets förslag. Ökat inslag av personval i valsystemet HerrSVENSSON i EskUstuna (s): Jag har ett intryck av att de tidigaretalarna här mte är inriktade på att föra en alltför omfattande debatt idessa frågor. Jag skall därför också avstå från den frestelsen, även om jagnaturligtvis i och för sig är mycket intresserad av spörsmålet om att smälta inmera av personval i vårt parlamentariska system. TUl i vill jag bara säga, när hanpåstår att det skulle finnas sympatier inom socialdemokratin för att slopakandidaternas namn i samband med val, att jag inte hittat något sådant i denproposition om vallagen som regeringen lagt fram. Jag har heller inte hittatnågon sådan uppgift i det betänkande som föreligger till behandling.Därför kanske det vore onödigt av att sprida sådana häruppfattningar om det socialdemokratiska partiets inställning. Jag vet att det bland ledamöterfinns olika uppfattningar i personvalsfrågan. Det kan man, som ju också herrHernelius nämnde, läsa sig till i grundlagberedningens betänkande, därdet finns uttalanden från både majoritets- och minoritetssidan. Om vi här villgöra en redovisning över hela fältet, skulle vi få en lång, rätt intressant ochframför allt kontroversiell debatt i personvalsfrågan. Det är inte så enkeltsom anser, att det bara är att införa det system som han förordar.Det finns olika synpunkter på den frågan. Men väsentligt är ju att betänkandet frånkonstitutionsutskottet präglas av en stor enighet. Tre av fyra ikonstitutionsutskottet representerade partier har kommit fram tUl att demotioner som behandlas i betänkandet, den ena av m. fl. och denandra av , inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Grundlagberedningens betänkande har just remissbehandlats. fårtill våren en proposition om en övergripande författningsreform. Det är ingenvilja hos majoritet att förhala den reformen, när viintagit vår position. När förslaget från regeringen kommer, men först då, ärdet enligt utskottets mening rätta tidpunkten att ta upp frågan om personvalutifrån det breda perspektiv som grundlagberedningen anlagt på helagrundlagsomstöpningen, nämligen att skapa ett så effektivt fungerandeparlamentariskt folkstyre som möjligt. Med de orden vill jag yrka bifaU tillkonstitutionsutskottets hemställan. HerrNORRBY i (fp): i säger att det intefinns några socialdemokrater, honom veterligt, som har förordat att man skulleslopa kandidatnamnen på valsedlarna. Det är tiUfredsställande att talesman för den socialdemokratiska gruppen i taravstånd från sådana tankar. Det gör nämligen inte socialdemokrater iStockholms kommunstyrelse, i valnämnden i och i iStockholms län. Jag använde uttrycket "vissa socialdemokrater",eftersom det här inte föreligger enighet ens på den socialdemokratiska sidan.Men det är helt klart att i i sitt remissyttrandeöver valtekniska utredningens betänkande säger att förslagel om namnlösatypbetecknade valsedlar bör tas upp till allvarligt På den här punkten är det alltså helt klart attsocialdemokrater har förordat den metoden. Det är då, som sagt,tillfredsställande att höra i ta avstånd från detta.Det vore ju ett sätt att begränsa väljarnas kännedom om de personer de röstarpå. Sedan har jag, herr talman, svårt att förstå att man genomatt förhala en utredning om personval ytterligare kan påskyndafrågans lösning, eftersom grundlagberedningen har givit en bred bakgrundsbelysningoch själv förordat en sådan utredning. Frågan är så viktig att den bör tas upp skyndsamt, och detär alltså vad utskottsreservanterna nu förordar. Jag yrkar än en gång bifaUtill reservationen i utskottets betänkande. Ökat inslag av personval i valsystemet HerrSVENSSON i (s): Om i vill roa sig medatt föra diskussion med sig själv så att säga, genom att först referera vissayttranden och sedan polemisera mot dem, kan han göra på det sättet om det honomlyster, men det väsentliga är väl de dokument som ligger på bord.Där finns inte några förslag om att man inte skulle ha personnamn påkandidatlistorna. Vidare vUl jag understryka att utskottsmajoritetens önskani den här frågan inte är att förhala en lösning, utan vi vill få en lösning somär så tUlfredsstäUande som möjligt utifrån den princip som grundlagsreformenbygger på - att skapa ett så effektivt arbetande parlamentariskt system sommöjligt. Om man läser och motioner finnerman hur olika utgångspunkterna är. vUl minska partiernas makt. Hanvill ge möjligheter till val mellan olika kandidater från skUda partier iriksdagsmannavalet. utgår från att man skall kunna välja mellanolika kandidater inom ett parti. Det är mycket vaga utgångspunkter för enutredning. säger i sitt andra anförande att det är ettmycket gott material som grundlagberedningen har lagt fram. Det talarytterligare för att man bör pröva materialet i samband med författningsreformeni övrigt! i (fp): Det som i nu sägerär, indirekt, att det hade varit av stort värde om man vid behandlingen avgrundlagsreformen hade haft konkreta alternativa metoder för personvalsom bakgrund för ett ställningstagande. Det hade man haft om vår reservation iden här frågan blivit bifallen . Ännu finns det någon tid för att arbeta om man följerreservationen och ser tUl att vi inför nästa års viktiga ställningstagande harett breddat underlag på det sätt som grundlagberedningen förutsätter att manskall ha innan man gör ett ställningstagande i den här frågan. HerrHERNELIUS (m): Den prövning av grundlagberedningens betänkande som herrSvensson i talade om pågår som bäst i , ochjag vill inskränka mig till att nu uttala den förhoppningen att man därvidmåtte ta ett steg i riktning mot personval - helst också med användning av detsystem som reservanterna har föreslagit. Ett införande av personval skulleverkligen vara etl steg mot förverkligande av närdemokratin i denna del. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iÅkersberga begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 44 punkten 2 röstarja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 8 Valkretsindelningen till Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 45 i anledning av motioner angående valkretsindelningen tUlriksdagen. I detta betänkande behandlades motionen 1972:69 av . (c) vari yrkats att hos Kungl. Maj:t skulle hemställa attlänsberedningen fick i uppdrag att utreda frågan om valkretsindelningen för valtUl samt motionen 1972:786 av fröken m. fl. (fp) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning ochförslag angående ändrad valkretsindelning för i så god tid att dennya indelningen kunde tillämpas vid val. att motionerna 1972:69 och 1972:786 inte föranledde någonriksdagens åtgärd. Reservation hade avgivits av herrarHernelius (m), (), (), i (c), i (m). Fiskesjö (c) och (), vUka ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1972:69 och ianledning av motionen 1972:786 hos Kungl. Maj;t skulle anhålla att länsberedningenfick i uppdrag att utreda frågan om valkretsindelning för val tUl . Hert FISKESJÖ (c): Vi hade för nästan exakt här ikammaren ett animerat internt skånskt meningsutbyte om valkretsindelningen. Detgällde den gången enbart valkretsindelningen i . Motionärer frånSkåne hade krävt beslut om ändrad valkretsindelning i redan inför1973 års val. Motionärerna menade att valkretsindelningen där hade varitegendomlig ända sedan den infördes och att den blivit än mera märkliggenom de kommunsammanläggningar som ägt rum . I kammardebatten var det egentligen endast hade en annan mening i sak. De socialdemokrater som yttrade sig kundeåtminstone tänka sig en reform dock inte här och utan först sedan sittandeutredningar värkt fram sina, som man trodde, i det här avseendet konstruktivaförslag. Folkpartisterna visade i den följande voteringen sin konstitutivakluvenhet. Jag tillät mig den gången att förutspå att man av sittandeutredningar kunde vänta sig platt intet i den här frågan. Det år som gått och vad som hänt visar, herr talman, attjag var synsk. Grundlagberedningen har avgett sitt betänkande. Det innehålleringa förslag om förändrad valkretsindelning. Utskottsmajoriteten ger i sinskrivning pä s. 3 i det behandlade betänkandet nr 45 falskeligen sken avatt grundlagberedningen i sitt slutbetänkande skulle ha penetrerat den härfrågan och att den nu efter remissbehandling skulle vara föremål för behandlingi . Så är det ju inte. Det framgår för övrigt redan av detcitat ur grundlagberedningens betänkande som finns återgivet i utskottsrecitenpå s. 3. Detta citat slutar med meningen: "Grundlagberedningen har inte närmareövervägt dessa frågor." Så är det, herr talman, och följaktligen kan viinte förvänta att det skall komma ut något mer i den här frågan genom denfortsatta behandlingen av grundlagberedningens förslag. Vi kommer om att stifta en ny vallag efter ettmångårigt och mångsnårigt utredningsarbete. Valkretsindelningen regleras just ivallagen. Men i den vallag som vi nu strax skall anta stiger oss alltfort 1920års valkretsindelning till mötes, dvs. formellt och i princip. Reellt är denvalkretsindelning som vi nu snart skall konfirmera i vissa avseenden sämre änden som vallagsfäder voterade igenom. Den gången hade man bl. a. vissatankar och t. o. m. principer som underlag för sitt ställnings- tagande.Del har vi inte . Vi har inte ens tryggheten att stå fast vid det som forntvarit haver. På grund av befolkningsomflyttningar och kommunsammanläggningarvilar i realiteten den formella konservatismen i den här frågan på enanarkistisk grund. Detta borde väl oroa även socialdemokrater. Så tycks dockicke vara fallet. Utskottsmajoriteten antyder i sin skrivning, i visserligendunkla men dock optimistiska ordalag, att något skall hända -t. o.m., som det heter, "i ett större sammanhang". Det är till intetförbindande ordalag. Det är reservanterna i utskottet, herr talman, somverkligen vUl att något skall hända. Vi utgår från det faktum att det trotsmångårigt utredningsarbete på vallagstiftningens område inte finns någotutarbetat förslag och från det faktum att inte heller någon utredning förnärvarande sysslar med frågan. Vi anser, av skäl som anges i de motioner somligger till grund för utskottsbetänkandet och i vår reservation, att det ärangeläget med en allmän översyn av valkretsindelningen. Vi tycker att dennaöversyn lämpligen kan göras av en nu sittande utredning, länsberedningen, somunder alla omständigheter har att ta ställning till frågor som rör denregionala indelningen. Vi vill att denna översyn skall vara klar årsval. Att redan inför nästa års val försöka få fram någon valkretsändring är juav tidsskäl otänkbart. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till denreservation som är fogad tUl betänkande nr 45. () kort genmäle: apostroferade vad jag hade sagti debatten . Men gällde det bara läget nere i länsvalkrets och fyrstadskretsen, och jag ansåg då att det inte fanns någonanledning att bryta ut just de valkretsarna. Dessutom tyckte jag att motiveringen då var iegendomligaste laget; bl. a. skulle det vara så svårarbetat i fyrstadskretsenatt ombudsmännen hade det besvärligt. I själva verket finns det ju ingenlättare valkrets för en ombudsman än fyrstadskretsen. Det är en himmelsvidskillnad mellan den och låt oss säga ett län uppe i med 50-60avdelningar och mellan dem där det är som längst. En ombudsman iMalmö har som arbetsområde. Det var därför jag var motståndarei fjol. är det ju något mer hyfsat eftersom man vill se övervalkretsindelningen i hela landet. HerrWERNER i (m): Det var inte bara man diskuteradevalkretsindelningen; det har skett i under de drygt 50år som vi har haft den nuvarande ordningen. Det är glädjande att också har slutitupp på reservanternas sida. Att detta ämne har diskuterats är naturligteftersom valkretsindelningen är av så gammalt datum. Det har ju skett enbetydande omstrukturering av befolkningskoncentrationen, och detta bör man rimligen ta hänsyn till. Somliga valkretsar är obestridligen otympliga sedan må säga vad han vill. På grund av befolkningskoncentrationhar somliga valkretsar fått en mängd mandat medan andra valkretsar avfolkatsoch endast har några få mandat kvar. En del valkretsar är otympliga även så tUlvida att de av partipolitiska skäl - är besvärliga ur arbetssynpunkt. Jagkommer inte ifrån att fyrstadskretsen förvisso är en monstruös skapelse. Deolika kommunerna är avsnörda, och man snör t. o. m. av valkrets itvä från varandra isolerade. Det tycker jag skulle vara en aning besvärandeäven för . säger utskottet att frågan om valkretsindelningenhänger intimt samman med frågan om personvalsmomentet och att en översynföljaktligen bör anstå tills frågan om personval är löst. Vi vet av tidigaredebatt att det kommer att dröja. Det skall först ske en utredning i frågan, ochsådant brukar ta tid. Jag anser för resten, herr talman, att kopplingen mellanpersonvalsmomentet och valkretsindelningen i mycket är en konstruktion. Detfinns personvalsmodeller av flera slag som kan appliceras i de flestavalkretsar. Den enda typ som skiljer sig från de övriga är enmansvalkretsen,men dit är ju vägen lång om ens möjlig. Frågan om förnyad valkretsindelning kaninte anstå i det oändliga, den måste lösas. Så hänvisar utskottet oförsiktigt nog tillgrundlagberedningens betänkande som remissbehandlats och handläggs ijustitiedepartementet, såsom också anförde. Det är litetoförsiktigt, för man frågar sig : Vad har då grundlagberedningenkommit fram till? Var och en kan läsa att beredningen anför tolvprocentsgränsenmen inte med anledning av den finner skäl nog för en översyn avvalkretsindelningen. Kommmunindelningsreformen kan möjligen, säger man, "isärskUda fall" motivera en översyn. Men så slutar man med sitt grandiosa:"Grundlagberedningen har inte närmare övervägt dessa frågor." Ettsådant uttalande från grundlagberedningen är sannerligen inte mycket attremissbehandla och inte heller mycket för utskottet att krypa bakom.Majoriteten i grundlagberedningen har inte gett kött på benen. Justitieministernhar strängt taget inte heUer fått några ben att gnaga på. Det är verkligen fromma önskningar som utskottet anför påslutet, då man lägger en viss dimridå över frågan och säger att inomen nära framtid kommer att i ett större sammanhang få ta stäUning till frågorsom berör valkretsindelningen. Det verkar som om man var ute för att förvillaen och annan tUl den tron att vi rätt snart får en förnyad valkretsindelning.Men så är ju ingalunda fallet, herr talman, och därför vill jag ocksåtillstyrka att länsberedningen får i uppdrag att utreda frågan omvalkretsindelningen och yrkar bifall till reservationen av m.fl. FrökenBERGSTRÖM (fp): Det är faktiskt så att den ena av de motionersom har föranlett detta betänkande, motionen 786, huvudsakligen uppehåller valkretsindelningen i . Motionen har kommit till därför att vitre folkpartiriksdagsmän som undertecknat den menar alt det är specielltangeläget att en översyn görs i . Vi har alltså velat understrykadetta, och jag anser att det är olyckligt att inte kunde fatta ettsådant beslut , när den här frågan behandlades. Detta är således vår uppfattning. säger som han sade , atl arbetet i fyrstadskretsen i varje fallmåste vara betydligt lättare att bedriva än arbetet i en valkrets exempelvisuppe i . Om man enbart tar hänsyn till avstånden kan man kanske tänkasig att det är så som säger, men vad som är väsentligt isammanhanget är att fyrstadskretsen inte utgör ett sammanhängande geografisktområde och därför inte ger de naturliga kontakter och det naturligt gemensammaintresseområde som en geografiskt sammanhållen valkrets ger. Det kan tilläggas att det förekommit flera kommunsammanläggningari - kommuner har lagts samman med och -vUket gjort attdet blivit förskjutningar mellan de tidigare valkretsarna. Gränserna harändrats utan att detta varit planmässigt genomfört och befolkningsunderlaget ide olika valkretsarna har förändrats betydligt . talade om konstitutivakluvenhet och menade att ett bevis härför var att det fördes fram olikauppfattningar inom i denna fråga. Jag viU bara säga atthär gäUer det ju inte något ideologiskt ställningstagande det är en rentpraktisk fråga som man kan ha olika uppfattningar om. Men vi är medvetna om att det har förekommit förändringari kommunindelningar över hela landet som medverkat till förändringar ivalkretsindelningarna, och det är detta som framför allt framhålls i den andramotionen, alltså motionen 69. Vi delar helt den uppfattning som förs fram imotionen, nämligen att valkretsindelningen över hela landet behöver ses över,och vi förutsätter att si skall kunna ske före valet . Men omdetta inte kan ske borde det, menar vi, göras en separat översyn avvalkretsarna i . Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till denreservation som fogats till betänkandet. i (s); Både i motionerna och i debatten harframförts en del ganska starka och en del mindre starka skäl för att göra enallmän översyn av valkretsindelningen för val till rUcsdagen. Då utskottet ändåavstyrker att nu tar initiativ till en sådan översyn är det framförallt av två skäl. Det första är att en sådan översyn kan leda till en ändradvalkretsindelning först till val.