prot · FV09106 · 1972-12-31 00:00:00 — Ett bifaU tiU motionen skulle dessutom bidra till att inågon män utjämna konkurrensen meUan järnvägstransport och landsvägstransportav petroleumprodukter och andra flytande kemikalier av varierandefarlighetsgrad. Det behöver heller inte bevisas här att transport avbrandfarliga eller pä annat sätt miljöfarliga ämnen är säkrare pä järnväg än pålandsväg. Slutligen skulle ett bifall till motionskravet befria bådestatens järnvägar och från den besvärliga administrativahandläggning som är förknippad med redovisning av och tulldebitering förcisternvagnar i landet. Med detta, herr talman, har jag ytterligare velat berikaargumenten för den till utskottsbetänkandet fogade reservationen av herrarJosefson i Ärrie och i m. fl., och jag ber alltså att få yrkabifall tiU denna reservation. 1detta anförande instämde i (fp). HerrBRANDT (s): Det är riktigt, som man har sagt här, attutskottet inte tar ställning i frågan. Men vi går inte sä långt som herrSellgren säger, att vi anser att motionären har fog för sin uppfattning. Tyvärrstår det inte så, utan det står: "Även om motionären skulle ha fog för sinuppfattning--- ", och det är htet skillnad pä det. Det har understrukits av bl. a. i attdet inte pågår inhemsk tillverkning av cisternvagnar, och i Umeåpolemiserar mot att vi hävdar att det ju kan planeras en tillverkning. Men dethar inte skett någon undersökning härvidlag, säger . Ja, det finnsju inga möjligheter att undersöka detta, såvitt jag förstår. Då skuUe man frågavarenda svensk som eventuellt kunde starta någon rörelse, om han ämnar göradet. En sädan utredning är helt enkelt omöjlig att genomföra. Men vi skriver också i betänkandet: "Vidare börobserveras att i gmppen godsvagnar, hänförliga till tulltaxenummer 86.07, ingårförutom cisternvagnar också liknande specialvagnar såsom värmeisolerade vagnar,kylvagnar och malmvagnar. Innan man beslutar om en tullavveckling för en typ avspecialvagnar bör man enligt utskottets mening också undersöka bl. a. om ensådan åtgärd motiverar andra ändringar inom samma tulltaxenummer." Det ärju välkänt för ledamöter att om man exempelvis inom avsnitt avskattesystemet vidtar en åtgärd, så kan det fä konsekvenser i andra avseendensom vi inte kan bedöma . Men när det nu har igångsatts en utredning föratt göra en översyn av viss tullagstiftning tycker vi att man bör avvakta den,och den skulle då kunna bli färdig . frågar mig om jagvet huruvida den här utredningen kommer att syssla med denna fråga. Jag har imin tur frågat sekreteraren, som säger att han kontaktat utredningensordförande, vilken bekräftar att utredningen kommer att behandla frågan. Det äraUtså alldeles klart att det förhäller sig sä som vi skriver. Med dettayrkar jag, herr talman, bifall till utskottets hemställan. i (fp): säger att det är svårt att utrönahuruvida det kommer i gäng någon tillverkning av cisternvagnar i landet. Jag ärfullt medveten om det. Men kan förklara varför man skall ha etttullskydd på en sak som vi inte har någon tillverkning av? Tullskyddet är jutillkommet för att stödja den inhemska tUlverkningen en inhemsk tiUverkningsom har upphört och som aUtsä inte längre finns. Nej, , tullen i dagutgör inget skydd - tuUen utgör en pålaga på den industri som behöveranvända cisternvagnar. HertSELLGREN (fp); menar att det föreligger en skillnad mellanvad utskottet skriver: "Även om motionären skulle ha fog för sin uppfattning----- "och vad jag sade att utskottet har uttalat sig för att motionärenhar fog för sin uppfattning. Jag tror att det är en nyansskillnad det är baraden omständigheten att utskottet vill markera sin försiktiga hållning ochlindar in bekräftelsen i detta "även om". Jag tycker det är ett svepskäl när man säger att det måstegöras en utredning humvida andra företag ämnar ta upp en tillverkning av vagnarav den här typen inom landet innan man tar ställning. Det enda jag kan harespekt för är att utredningen verkligen har kommit tiU stånd och mycket snartkommer att lägga fram förslag. Om sådant förslag läggs fram tidigtunder 1973, och om det däri även ingår vad jag har motionerat om om jag fårta det som en bekräftelse av sä hälsar jag det medtillfredsställelse. Det är nämligen pä det sättet att den utredningentillsattes efter det att jag väckte min motion. Med det anförda har jag emellertid ändå intevelat frångå mitt yrkande om bifall tUl reservationen, ty om utredningen läggerfram sitt förslag kommer det sannolikt att innebära en fördröjning ochytterligare en tids fiskala pålagor helt i onödan för en industri, som ändåkämpar med ekonomiska svårigheter. HenKRISTENSON (s): Eftersom har väckt en motion ivilken det står att det inte förekommer någon tillverkning av cistern- ochtankvagnar i - och har också upprepat det i debatten vill jag meddela att näst största industri, , tUlverkarcistern- och tankvagnar. Det företaget skulle aUtså komma att drabbas myckethårt, om motionen gick igenom. Företaget i existerar intelängre. Det övertogs av Kockum och dess dotterbolag , som harlagt ned tillverkningen av cisternvagnar. Mig veterligt tillverkas det normaltinte några cistemvagnar i . Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Ärrie m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 45 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Ärrie m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 160Nej - 148 Begränsning av rätten till avdrag för skuldränta vidinkomstbeskattningen § 11 Begränsning av rätten till avdrag för skuldränta vid inkomstbeskattningen Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 49 i anledning av motioner avseende begränsning av rätten tillavdrag för skuldränta vid inkomstbeskattningen. I detta betänkande behandlades motionerna 1972:422av herrar i (s) och () samt 1972:830av m. fl. (s). Utskottet hemställde att skulle avslä 1. motionen1972:422, 2. motionen1972:830. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m) och (), som ansett att sista stycket föreutskottets hemstäUan bort utgå. Hert (): betänkande nr 49 ärföranlett av ett par motioner angående avdragsrätten för skuldränta vidinkomstbeskattningen. Utskottet har varit enhäUigt i sitt avstyrkande avmotionerna. Men det finns en reservation fogad till betänkandet. somutskottet i betänkandets sista stycke konstaterar att det tillsatts enbostadsbeskattningsutredning en av dess huvudfrågor är just ränteavdraget -gör utskottet en egen värdering av avdragsrättens effekter. Reservationen har tillkommitdärför att vi reservanter anser detta mindre lämpligt. Enligt reservationen bör dettasista stycke utgå. Jag ber att få yrka bifall tUl reservationen. Under detta anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Hert (): AUa är väl överens om att räntor för jordbruk och rörelseskall vara avdragsgilla. FuUt så stor är väl inte enigheten beträffanderänteavdrag för vUla, kapital eller privata levnadsomkostnader. Dessa senareområden är nu också föremål för utredning. Som nämnde tarbostadsbeskattningsutredningen upp bl. a. villornas ränteavdrag, och ävenrealisationsvinstkommittén sysslar med en del av beskattningsreglerna. Dessutomhar skatteutredning också ränteavdragen i stort att behandla. Utskottet har understrukit sin tidigare principiellaståndpunkt, nämligen att ränto.f i de flesta fall påverkar skattekraften, menatt vissa räntor rent principiellt inte borde vara avdragsgilla, om dettekniskt gick att göra én avgränsning. Man kan nämna värdehöjande ting som mankan låna pengartiU, men där de värdehöjande vinsterna inte pä något sätt beskattas. Man kannämna - och det har utskottet också gjort - att intäktsprocenten är låg påegnahem, och man kan säga att eftersom privata levnadsomkostnader inte äravdragsgiUa så borde räntorna för lån för privata levnadsomkostnader inteheller vara avdragsgilla. Men dä pengarna inte är öronmärkta har det varitsynnerligen besvärligt att hitta en teknisk lösning. Det är med varm hand somutskottet överlämnar till beskattningsutredning att försöka finna enlösning. Reservanterna vill inte vara med om detta lillainstämmande i motionsmotiveringarna, men vi som varit talesmän förutskottet anser att vad som sägs i det stycke i betänkandet som reservanternavill ha struket bara innebär ett fullföljande av tidigare intagna ståndpunkter. Med detta ber jag att fä yrka bifall tillutskottets hemställan. A vgiftsfrihet för fastighets- och inkomstlängd Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering, delsutskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föranleddes av bifalltill reservationen av herrar i och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer skatteutskottetshemställan i betänkandet nr 49 med godkännande av utskottets motivering röstarja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföranleds av bifall till reservationen av herrar i ochSöderström. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: §12 Avgiftsfrihet för fastighets-och inkomstlängd Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 52 i anledning avmotion om avgiftsfrihet för fastighets- och inkomstlängd. I detta betänkande behandlades motionen 1972:420 av herrLarsson i m. fl. (c, fp, m, s) vari hemställts att riksdagenbeslutade att kostnadsfria exemplar av fastighets- och inkomstlängd skulletillhandahällas kommunerna. Utskottethemställde att skuUe avslä motionen 1972:420. Reservation hade avgivits av fruandre vice talmannen () och i (fp), som ansettatt utskottet bort hemställa, att med anledning av motionen 1972:420 iskrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening uttalade att avgift enligtexpeditionskungörelsen (1964:618) inte borde utgå för taxeringslängd somutfärdats på begäran av kommun för vilken längden var upprättad. HertLARSSON i (fp): I skatteutskottets betänkande nr 52 behandlasen motion om att kommunerna skall vara befriade från avgift för fastighets- ochinkomstlängd. I utskottsbetänkandet finns en liten felaktighet. Det står attmotionärerna tillhör c, fp och m. Det skall rätteligen vara ett s med, då ävenfru står för motionen. Det kan för all del i och för sig vara avunderordnad betydelse vilka som står för motionen, eftersom det är motionensinnehåll som vi skall behandla och som utskottet har avgivit sitt betänkandeöver. Syftet med motionen är att kommunerna inte skall betalaför arbetsmaterial som de behöver för att fullgöra åtaganden som statsmakternalagt på kommunerna. Som framgår både av utskottsmajoritetens yttrande och avreservanternas fär kommunen ett exemplar utan kostnad. Men behöver kommunenytterligare exemplar för att fuUgöra sin skyldighet, fär kommunen betalahärför. Det är att märka att motionärerna inte begär att kommunerna skall fåersättning för arbetet utan bara att kommunerna utan extra kostnad får detmaterial de behöver för att utföra detta gratisarbete. Utskottsmajoritetenmedger visserligen att motionärernas yrkande delvis är tiUgodosett men vågarinte ta steget fullt ut och helt tillgodose det berättigade kravet. Utskottet säger en sak som är högst anmärkningsvärd. Jagciterar: "Om avskrifter av taxeringslängder blir avgiftsfria förkommunerna utan någon begränsning kan detta befaras leda till omotiverat storabeställningar med ökad belastning av länsstyrelserna som följd." Det är märkligt att utskottet gör ett sådant uttalande.Ansvars- och kostnadsmedvetenheten torde vara sädan i kommunerna att missbrukär uteslutet. är inte sent att döma kommunerna och utfärdadomar utan att ha det ringaste uns av underlag för ett sådant uttalande somutskottet här har gjort. Utskottet anför att den kommunalekonomiska utredningenskall titta pä denna sak. Om majoriteten hade bekvämat sig att läsa direktivenför denna utredning, borde det ha framkommit att det minsta denna utredningskall syssla med är kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Däremot skallden framför allt undersöka kostnadsutvecklingen för kommunerna. En bidragandeorsak till kostnadsutvecklingen är dä givetvis de uppgifter som statsmakternalägger pä kommunerna. Visserligen är den avgift vi nu behandlar av mindrebetydelse från skattesynpunkt för både stat och kommun, men principen, attmaterial som fordras för ett gratisarbete ät uppdragsgivaren inte skallbetalas, borde vara en Med denna motivering, fru talman, ber jag få yrka bifalltill den reservation som är fogad till utskottets betänkande. Hert (): i säger att det är ettmärkligt uttalande som utskottet gör, men det tycker jag är ett överdrivetpåstående. Jag tror man kan säga att det kan befaras bli omotiverat storabeställningar. Detta behöver emellertid inte betyda att kommunerna skulle slösamed medlen, men de som vet hur det går till i kommunerna känner till att detmycket väl kan inträffa, med de följder som vi har talat om. Vi menar att motionsyrkandet i varje fall inte börgenomföras utan en omprövning av principerna för kostnadsfördelningen mellanstat och kommun. Det pågår ju en utredning. Vi har inte sagt att det står iutredningens direktiv att den skall pröva frågan, utan vi har sagt attutredningen är oförhindrad att pröva även den här frågan. Detta tror jag ärriktigt; jag föreställer mig att utredningen är sammansatt pä ett sådant sättatt det inte möter något hinder att ta upp frågan där. Säkerligen ärutredningen oförhindrad att pröva frågan. Med dessa ord, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Hen i (fp): Det är aUdeles klart, , attutskottsmajoriteten har full rätt att säga vad den vill. Jag anmärkte inteheller på att den säger en sak, utan jag anmärkte pä att den inte hade någotfog för vad den sagt. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av fru andre vice talmannenNettelbrandt och i , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 52 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifalht reservationen av fru andre vice talmannen och i . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä i Umeåbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Omfördelning av kommunalskatten tiU förmån för utprägladefritidskommuner, m. m. § 13Omfördelning av kommunalskatten till förmån för utpräglade fritidskommuner,m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 53 i anledning av motioner om omfördelning av kommunalskattentill förmån för utpräglade fritidskommuner, m. m. Hert JOSEFSON i Ärrie (c); Till skatteutskottets betänkande nr 53 harfogats ett särskilt yttrande, där det bl. a. ifrågasattes huruvidaskatteutjämnings-revisionens förslag är tillräckligt för att skapa rättvisa åtkommuner med stor fritidsbebyggelse. Frågan har varit föremål för utredningar ochäven för ställningstagande, men är förhållandena förkommuner med stor fritidsbebyggelse ganska besvärliga. Detta gäller speciellt ide fall befintliga äldre bostäder helt plötshgt förvandlas tillfritidsbostäder. Då kan man inte tillämpa de lösningar som anges iutskottsbetänkandet, vilka närmast är avsedda att tillämpas i nyexploate-radefritidsområden. Frågan är komplicerad, och eftersomskatteutjämningsrevisionens förslag remissbehandlas och då ävenden kommunalekonomiska utredningen kan komma att beröra denna fråga, skalljag, fru talman, inte ställa något annat yrkande än det som är ställt iutskottets betänkande. HertCARLSHAMRE (m); Sedan något är har jag ett fritidshus iStrömstads kommun i nordligaste . För det huset betalar jag någrakronor i garantiskatt och jag betalar även för sophämtning. Det är aUt jag är itillfälle att ge som bidrag till den kommunala ekonomin i kommun.Skatten kommer möjligen att stiga något när taxeringsvärdet hinner ifattombyggnadsarbetena. Men mycket bhr det inte. Min familj och jag tillbringar så mycken tid vi över huvudtaget kan i den här trakten. Om man lägger samman länga och korta vistelser, ärjag säker på att det för oss liksom för många andra sommarstugefamiljer blirtre, av året. För detta ger vi alltså ett ytterligt blygsamtbidrag till fritidskommunens ekonomi. Men vi utnyttjar fritidskommunens service och är beroendeav den. Man kan väl säga att det enda vi i ett sådant faU som mitt inteutnyttjar är skolor och barntillsyn. Men när man inte längre har några barn iden åldern, utnyttjar man inte heller den förmånen i sin hemkommun. Det äralltså ett utomordentligt htet bidrag man har tillfälle att ge till en kommun,om vilken man vet, att den bättre än de flesta behöver varje krona iskatteinkomst. Och vi fick i går höra att just den kommunen kan väntas drabbasav ett nytt hårt slag när den största industrin i tätorten skall läggas ned.Går det till de yttersta konsekvenserna beräknas en tiondel av helaarbetskraften i bli arbetslös. Det är klart att aUa söker efter möjligheter att hitta enalternativ sysselsättning, att finna företag och verksamheter som kan anse detlönsamt och intressant att slå sig ned i den här trakten. företag,men mycket tyder på att de inte får komma dit. Strömstadstrakten är förtjusande, attraktiv och drarmänniskor till sig . Men om sanningen skall fram har den inte mycketatt erbjuda företagsamheten som inte finns lika bra eller bättre på andraställen. Visst är det ett trevligt område att bo och arbeta i, men det finnsinga särskilda tillgångar eller omständigheter som gör bygden konkurrenskraftigi vad det gäller företagens intressen. Jo, man har en tillgång, och den ärnästan alldeles exklusiv - ett djuphamnsläge, som det bara finns tre eller fyrastycken tiU av i hela . Jag tänker på Hogdalsnäset. Det har projekteratsen verksamhet där, ett oljekraftverk. Vi vet av tidigare erfarenhet att ensädan lokalisering gäma drar annat med sig. skall jag i och för sig inte tala om denlokaliseringen, men det råkar vara min uppfattning att det område det gäller ärutomordentligt väl lämpat för industriahsering. Det är inte alls pä någotmärkvärdigt sätt lämpat för fritidsvistelse och fritidsverksamhet, och detanvändes heller icke i nämnvärd utsträckning för det. Trakten ligger ganskaöde, trots att den är en del av en redan hårt exploaterad industriregion, enregion som har sitt centrum på den norska sidan av gränsen. Men detta får vitUlfälle att tala om en annan gäng. Om vi nu för fritidsintressenas skull och för hela Sverigesbefolknings skuU skaU betrakta Strömstadskusten i dess helhet som en del av denbadbalja som man anser sig utan ersättning ha rätt att kräva tillgång till, dåfär alltså en hel stor bygd, som i 40 är har kämpat med mycket svåra ekonomiskaproblem, avstå från kanske den enda tillgäng, som verkligen skulle kunna hjälpaden bygden tih en normal ekonomisk utveckhng. Vi är några motionärer som har tyckt att detta ärorättvist. De motioner som just nu behandlas sysslar inte bara med kommunernasutgifter för fritidsbebyggelse, men det finns sädana också. Jag tror som mångaandra, att om det bara gäller de direkta kostnaderna för kommunerna så kan mankomma ett stycke på väg med avgifter, med fastighetsskatter och med den ändringav skatteutjämningsreglerna som är föreslagen. Men det finns kommuner påVästkusten, där man inte kommer i närheten av verkhgheten med sådana metoderheller. Det gäller kommuner där sommarbefolkningen är fyra, fem eller flergånger större än den bofasta befolkningen och där inga avgifter och sådana härförmåner i världen kan hindra att den knappa och uttunnade bofasta befolkningenför fritidsfolkets skull får ta på sig en kommunalskatt som är högre än denskulle vara om det inte fanns en enda sommargäst. Men en bit på väg kommer mannär det gäller kostnaderna med de åtgärder som utskottet nämner. Men man kommer ingen bit pä väg när det gäller attkompensera för bortfallet av en utebhven utveckUngsmöjlighet, som berövasbygden för fritidsintressenas skull. Där måste man börja se pä inkomstskatternafrän dem som vistas i kommunen en större eller mindre del av året, intefastighetsskatterna utan inkomstskatterna. Det är vad vi tar upp i en av demotioner som behandlas i detta betänkande. Om vi för fritidsbebyggelsens och fritidsaktiviteternasskull berövar en kommun eller en bygd dess attraktionskraft när det gäller denekonomiska utvecklingen, bör vi ge den en annan attraktionskraft i stället. Omfördelning av kommunalskatten tiU förmån för utprägladefritidskommuner, m. rn. Omfördelning av kommunalskatten tiU förmån för utprägladefritidskommuner, m. m. Motionärernasuppslag är då att man skuhe göra den kommunen tiU en exklusiv lågskattekommun.Det är inte fråga om småpengar. Det gäller att påverka skatteuttaget på så sättatt när det inte längre finns några naturliga förutsättningar som kan varaattraktiva på näringslivets lokalisering skapar man sådana pä ett enkelt sättgenom en låg utdebitering av skatt, något som är utomordentligt attraktivt bådeför företag och för människor. Vi berövar en kommun en attraktionskraft ochsätter en annan i stället. Det är tanken bakom den motion som jag varit med omatt föra fram. Det är alltså inte fråga om några små summor, utan detgäller att få ner utdebiteringen i sådana kommuner åtminstone en eller annanfemma under riksgenomsnittet, inte bara för att göra det billigare för kommunensinvånare att bo där utan för att skapa en attraktionskraft. Vem skaU betala detta? Det skall de göra som slipperbetala , de som blir bjudna pä rekreationsmöjligheterna. Framför alltskuUe det naturligtvis bli de större stadskommunerna som finge avstå en knapptmärkbar del av sitt skatteunderlag, som skulle tillföras fritidskommunerna. IDanmark tillämpas detta system med gott resultat tUlbaka.Människor som har en dubbel bosättning betalar en större del av sin kommunalainkomstskatt i sin hemortskommun och en mindre del två tolftedelar i detdanska fallet - till sin fritidskommun. En clearing ordnas centralt.Avtappningen av skatteinkomster är inte så kännbar i , men tillskottetmärks väldigt mycket ute i de smä fritidskommunerna. Det finns kommuner i där man kan räkna ut att tväeller tre tolftedelar av inkomstskatteunderlaget för de fast sommarboende desom antingen bor i egna hus eller fast vistas på annat sätt ikommunen - är ett större skatteunderlag än hela den bofasta befolkningenstotala skatteunderlag i en sådan kommun. Men det är den lilla bofastabefolkningen som får ta på sig skatter som både bär kostnaderna för gästernasservice och kostnaderna för en utebliven ekonomisk utveckling på annat sätt. Det är nu tredje eller fjärde året i följd som vimotionärer fäster uppmärksamheten pä denna fråga. Den blir uppenbarligen meraaktuell ju närmare vi kommer en mera utarbetad och genomförd fysiskriksplaneiing, där tvångsmedlen och styrmedlen mot kommunerna oundvikligen blirännu starkare än , där förbuden att utnyttja befintliga tillgångar bhrvanligare och mera djupgående än . Vi motionärer tror alltså att detta är en fråga som måsteföras framåt och som mer eller mindre av sig själv förs framåt, och vi kankonstatera att den kommit ett litet steg framåt .