prot · FV0968 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta måste givelvis kunna stoppas. Men även faU sominle kan betecknas som dumping måste enligt min uppfattning under vissaomständigheter kunna motivera ingripanden av handelspolitisk art. Främst gällerväl detta varor, där också beredskapssynpunkten är aktuell, t, ex, i fråga omtextil- och konfektionsbranscherna. Alltför stora skillnader meUan oUka ländert, ex. beträffande lönekostnaderna kan leda tUl att även rationeUt sköttainhemska företag inte har möjlighet att konkurrera med importvarorna. Följdenkan bli företagsnedläggelser med därav följande arbetslöshet och kapitalförstöring.Enligt min mening måste ett land ha rätt att inom ramen för gällandehandelsavtal åtminstone temporärt motverka en sådan utveckUng med lämpligaåtgärder. Jag skaU gärna vitsorda att regeringen när del gällttextil- och konfektionsbranscherna har vidtagit en del sådana åtgärder. Men detkan ifrågasättas, om inte dessa åtgärder bör kompletteras i en del avseendensåsom reservationen anger. Reservanterna begär en prövning av denna fråga, som ocksåavser andra branscher än texlU- och konfektions-branscherna. Jag viU hävda, attdetta är en rimlig begäran. Jag yrkar alltså bifall till reservationen. Med detta anförande, i vUket herrPersson i Heden (c) instämde, var överläggningen slutad. den 27 aprU 1972 Licensgivningen för import från låglöneländer den 27 aprU 1972 Propositioner gavs på bifall liU dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller näringsutskotlets hemstäUan i betänkandetnr 23 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 25 Översyn av JO-institutionen Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 19 i anledning av motioner om översyn av JO-institutionen, Min avsikt är inte på minsta sätt att anmäla någonavvikande mening gentemot som dessutom är enigt. Jaghade inte tillfäUe alt delta i utskottets handläggning av ärendet, men jaginstämmer livligt i vad utskottet har sagt och är glad över att en utredningkommer till stånd. Jag begärde närmast ordet för alt säga att det iutskottets recit borde ha upptagits en hänvisning till den skrivelse somställföreträdande justitieombudsmannen ingav tUl den 17januari med synpunkter på JO-ämbelet, gmndade på hans erfarenheter. Jag utgårfrån att vad han där anfört kommer att beaktas av den kommande utredningen itUlämpliga delar och efter prövning i vanUg ordning. Jag antar att del närmastberor på etl förbiseende att hans skrivelse inte har omnämnts iutskottsbetänkandet, vilket jag nu i någon mån vill rätta till genom alt anföradetta lill protokoUet, Överläggningen var härmed slutad. § 26Föredrogs konstitutionsutskoltets betänkanden; Nr 20 i anledning av motioner om statsformen och omkvinnlig tronföljd Nr 21 i anledning av motion om förlängning av riksdagensvår- eller höstsession Nr 22 ianledning av motioner om offentliga utfrågningar i Nr 68 Kammaren biföll vadutskottet i dessa betänkanden hemställt. Om enprofessur i fasta Jordens fysik § 27 Omen professur i fasta jordens fysik Föredrogs betänkande nr 9 i anledningav propositionen 1972:1 i vad avser anslag för /73 tUl dematematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m, m, jämte motioner, HerrGADD(s); Vi är fem motionärer från fyra partier somhar motionerat om inrättande av en professur i ämnet fasta jordens fysik vidUppsala universitet, , som har behandlat vår motion,avstyrker densamma i sitt betänkande nr 9, Motionen har alltså fått en ganskavanlig utskottsbehandling. Skälet tUl alt jag tar kammarens tid i anspråk ärför att få ett förtydligande från utskottets sida vad man egentligen har förinställning. Första gången en motion väcktes om inrättandet av enprofessur i fasta jordens fysik var vid riksdag. Vid del tillfälletmotiverades ganska utförligt varför vi borde satsa medel på detta ämne. Den fasta jordens fysik studerar metoder för alt utforskanaturtillgångarna, har , trots all vi hävdar att vi för en modernnäringspoUtik, ingen egen forskning på detta område. Vi tvingas utnyttjautländska forskningsresurser för att klara ganska elementära behov. Därförborde ett land som vårt skaffa sig egna forskningsresurser, kanske inte bara avnäringspoUtiska skäl utan också av säkerhetspoUliska, Vid behandling uttalade sig del dåvarandestatsutskottet negativt gentemot dessa synpunkter och hänvisade till attuniversitets-myndigheterna inte hade prioriterat detta ämne. Därför avstyrkteman förslaget att inrätta en professur i ämnet. Vid behandUng avstyrktes molionen på samma sätt,men då motiverades det med att samtliga berörda myndigheter inklusive universitetskanslersämbetetkunde förväntas vara så positiva i den här frågan, att en professur i fastajordens fysik mycket snart skulle komma atl inrättas. visar det sig att denpositiva tolkning som utskottet gjorde vid förra årets riksdag enligt uppgifterfrån kanslersämbelet enbart har lett tUl atl man där räknar med att enprofessur kan inrättas tidigast om fem å . Av del skälet ansåg vi motionärer att man ytterligare engång borde stöta på och får då svaret av utskottet, på s, 4 i belänkandet:"Då inle i motionen anförts eller annorledes framkommit någraomständigheter som talar mot att universitetskanslersämbetet delar dennauppfattning" dvs, att det bör bli en professur i det här ämnet snart "anser sig utskottet inte böra tillstyrka yrkandet i den nu ifrågavarandemotionen," Men, herr talman, vi hävdar ju faktiskt i vår motion altuniversitetskanslersämbetet har en annan uppfattning, och i utskottetsbetänkande Om en professur i fasta jordens fysik har ivarje fall vår mening i denna fråga inte vederlagts. Jag tycker att ärendet blir konstitutioneUt intressant ioch med de här tre motiveringarna för avstyrkande. Skälet tUl att vi motionerarär ju atl skaU göra ett uttalande i en prioriteringsfråga. Häravstyrker man alltså motionen trots att vi motionärer hävdar att universitetskanslersämbetethar en avvikande mening. Det är mycket beklagligt. Jagskall, medveten om styrkan i elt betänkande från ett enigt utskott, självfalletinte bry mig om att yrka bifall tUl motionen, men jag anser ändå att det är påsin plats att från utskottets företrädare få ett förtydUgande, Vad tycker egentligenutskottet i den här frågan? 1 detta anförande instämde (). Jag förstår att tyckeratt utbildningsutskottets betänkande är dunkelt skrivet, men det skall tolkaspå det sättet att utskottet är positivt tUl att en professur inrättas i fastajordens fysik. Utskottet tar emellertid inte ställning tUl när delta kan ske,av det skälet att det är väldigt svårt för att ha någrabestämda meningar om den ordningsföljd i vilken man kan inrätta nyaprofessurer. Vårt underlag för stäUningstagande är inte tUlräckligt, Det här betänkandet skall tolkas positivt. Om det skullevisa sig att kanslersämbetet nonchalerar ett sådant uttalande, fårriksdagen naturligtvis komma tillbaka och göra ett skarpare och mera markeratuttalande. Jag har ingen möjlighet atl , herr talman, uttala någotom vilket år vi kan anses komma att ha resurser att inrätta just dennaprofessur, men alt det är ett forskningsområde som är angeläget och att enprofessur här bör komma lUl stånd är självklart. På det sättet skall de treriksdagsuttalanden tolkas som har hänvisat tiU, Jag tackar för det förtydUgande somutskottels ordförande har gjort här och utgår från altuniversitetskanslersämbetet noterar vad har uttalat, I den mån, motförmodan, kanslersämbetet inte skuUe göra det, vågar jag lova att vi motionärerskall återkomma i frågan. Jag uttalar alltså den förhoppningen att utskoltsord-förandensinlägg kommer att påverka kanslersämbelet i dess prioritering. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs, § 28Föredrogs betänkande nr 13 i anledning av propositionen1972:28 angående anslag för /73 till byggnadsarbeten samtinredning och utrustning av lokaler vid universiteten m, m, i vadpropositionen hänvisats till , § 29Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 16 i anledning av Nr 68 Ang. avtal och investeringsvillkor vid kronoarrenden propositionen1972:85 angående utgifter på fiUäggsstat tUl riksstaten för budgetåret1971/72 i vad avser anslag tUI skolväsendet samt högre utbildning och forskningm. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades tUl handUngarna, Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt, § 30Herr förste vice talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skuUe bland två gånger bordlagda ärendentrafikutskottets betänkande nr 12 uppföras främst och UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 14 sist. § 31 Ang.avtal och investeringsvillkor vid kronoarrenden Herr industriministern ordet för att besvara i (c) den 11 aprilframställda interpeUation, nr 112, och anförde: iStaffanstorp har frågat mig om jag anser avtal och investeringsvillkor av iinterpellationen beskrivet slag beträffande kronoarrenden tillbörliga och, omså inte är fallet, vUka åtgärder jag avser att vidtaga för att korrigeraingångna avtal och förhindra att nya sådana eller likartade avtal ingås. Fr, o, m, gäUer, såsom nämner, vid domänverkets upplåtelser av jord på jordbmksarrende den nyajordabalkens lagregler samt bestämmelserna i kungörelsen om upplåtelse avpublika jordbruksarrenden. Detta innebär bl, a, att det numera i alltväsentligt gäller samma regler för kronoarrendalorerna som för andraarrendatorer. uppehåUer sig särskilt vid frågan omunderhåll och nybyggnad, 1 jordabalken finns regler härom. Omfattar arrendebostad för arrendatorn eUer hans anstäUda, skall jordägaren vid tillträdetavlämna bostaden i det skick som föreskrivs i gällande hälsovårdsstadga, Iövrigt gäller vad parterna avtalat. kan jordägaren varaskyldig att bygga nytt under förutsättning att nybyggnaden behövs med hänsyntill en ändamålsenlig planläggning av jordbruket på arrendestället. Fråga omjordägarens byggnadsskyldighet prövas av arrendenämnd och sådan prövning fårpåkallas av såväl jordägaren som arrendatorn, 1 de faU arrendatorn har uppfört byggnad eller annananläggning på arrendestället utan att jordägaren är byggnadsskyldig kan hanunder vissa förutsättningar få ersättning vid den avräkning som skall ske närarrendestäUet avträds. Ang. avtal och investeringsvillkor vid kronoarrenden medger som regel att arrende får överlåtasfrån far till son. Någon ovillkorlig rätt för arrendator att själv väljaefterträdare finns inte, även om många arrendatorer tror sig ha en sådan rätt,I jordabalken finns det särskUda bestämmelser om överlåtelse av arrenderättenvid jordbruksarrende. Till vad nämner om arrendeavgifterna vUl jagnämna att jordabalken bygger på principen att parterna fritt får bestämmaarrendeavgiftens storlek liksom övriga vUlkor, Avtalsfriheten är dock inskränktpå så sätt att jordabalken öppnar möjlighet att i samband med förlängning avavtal få arrendeavgiften och övriga vUlkor prövade av arrendenämnd ellerdomstol. De enskilda fall som nämnts i interpellationen kan jag avsjälvklara skäl inte gå in på, 1 fråga om den nämnda avtalsmallen vUl jagframhålla att denna är ett förslag som är föremål för diskussion mellandomänverket och Föreningen arrendatorer, uttalande om dennaavtalsmall skulle vara att ingripa i en pågående förhandUng, Sammanfattningsvis vill jag framhålla att jordabalkensregler om jordbruksarrende och möjligheterna atl få arrendevillkor prövade avarrendenämnd och domstol utgör ett tillräckligt skydd för arrendalorerna mototillbörliga arrendevillkor. Jag finner det därför inte påkallat att vidlanågra åtgärder rörande avtalen med kronoarrendalorerna. HerrLARSSON i Staffanslorp (c); Jag viU gärna framföra elt tack för svaret påmin interpellation tUl industriministern, under vUkens departement numera ävendomänverkels jordbruk har förts in. Tyvärr kan jag konstatera att svaret påmina frågor är tämligen enkelt och undvikande och visar föga villighet attverkligen la upp de problem som är förenade med kronans utarrendering avjordbruk. Jag förstår att statsrådet inte i detalj kan gå in påolika avtalsexempel, men jag vill ändå tUl kammarens protokoll anföra etl parsådana. De avtalsexempel som jag åberopat i min interpellation visar enskrämmande brist på förståelse för betydelsen av att företagen genom kronansmedverkan blir rationella och får en tidsenlig drift. kan t, ex,säga till sina arrendatorer: , bygg du nytt i ladugården eller uppförgärna en spannmålssUo, men skall du skänka detta till oss! -Finns det någon motsvarighet tUl detta någon annanstans? För alt ta ett exempel från detta hus, herr statsråd, kanvi ju tänka oss alt en riksdagsman gör en framställning liUförvaltningskontoret om alt få sätta in en TV-apparat i sitt arbetsrum. Detskulle vara rationellt, ty det skulle spara tid för honom, det skulle hjälpahonom att hålla sig å jour med politiken osv. Men svaret skuUe då bU:Framställningen beviljas, under förutsättning att när mandatperioden upphörtillhör denna apparat . Det är i princip detsamma, och jag undrar omdet kan vara rimliga avtal. Jag vill gärna, som jag sade, ta ytterligareett par exempel från della avtalsområde och citerar ordagrant ur en skrivelsetill en arrendator: "Med anledning av Eder framställning av den 15februari 1971 medgiver domänverket Eder rätt atl i egendomens kostaU installera automatiskutgödslingsanordning under vUlkor att anläggningen av Eder underhålls ifullgott skick, att den avskrives under samt atl kronan fritages från inlösen.Efter 10 år skaU anläggnmgen ingå i arrendet, varvid den skall vara utanbrister," Sedan arrendatorn dels bekostat anläggningen, dels ställt den ibristfrilt skick skall han få betala etl merarrende för sin anläggning. Ärdetta rim och reson, herr statsråd? Låt mig sedan anföra ell citat ur en skrivelse frändomänverket angående tUlbyggnad av en arbetarbostad: "I skrivelse har Ni hemstäUt omtUlstånd att bygga tiU en arbetarbostad å egendomen enligt bilagd ritning. konstaterar, att arbetet icke ingår i kronansbyggnadsskyldighet. Verket medgiver Eder rätt att på egen bekostnad utföraarbetet under vUlkor att tillbyggnaden underhålles av Eder i fullgott skick,att den av Eder skall anses avskriven , att anspråk å inlösen ickeuppställes av Eder och att närnnda villkor skriftligen godkännes av Eder," Jag skall läsa upp slutet också för fuUständighetensskull: "Därest Ni lämnar egendomen före 1 S-årsperiodens utgång är verketvilligt att lösa tillbyggnaden till restvärdet, dock högst med resterandefemlondelar på av Eder verifierad ursprungskostnad," Jag vill gärna fråga, herr statsråd: inte kronan haråd att hålla en ordentlig arbetarbostad? Kan det anses rimligt att kronanefter tUlskansar sig hela denna tUlbyggnad gratis? Jag kan försäkrastatsrådet att enligt vad som blivit känt finns det mångaunderligheter på kronans fastigheter det finns exempel på att arrendatornäger en gavel i huset, etc, underligheter som påtvingats arrendalorerna genomatt problemen måsle lösas om driften skall kunna upprätthållas. Jag tror visst inte att domänverkets chefer är av etlspeciellt argsint och mot bönder avogt instäUt släkte. Det vare mig främmande.Nej, det är väl närmast så att ekonomiska medel överförs i andra investeringar,exempelvis i skogen, och därför saknas det möjligheter att göra nödvändigainvesteringar i den jordförvaltning som de är satta att sköta. Men jag tror migkunna påstå, med kunskap om den utredning i arrendefrågor som för ett par treår sedan avslutade sitt arbete, att hade dessa förhållanden på domänverkelsgårdar dä varit litet mera allmänt kända så hade säkert en reaktion däremotsynts i utredningens betänkande. Vad som är mest beklagligt är atl dessa gamla konfiskationsavlaluppenbarligen avses bli tillämpade även efter den av riksdagenbeslutade nya jordabalkens ikraftträdande. tidigare underligheteri arrendespörsmål har som bekant dock satt sina spår tidigare i lagstiftningen.Det finns ett utslag av högsta domstolen , Där hävdes en bestämmelse iingånget avtal. Den domen avspeglas direkt i 8 kap, 27 § nya jordabalken. Därheter det: "SkuUe tillämpningen av arrendevillkoren uppenbariigen stridamot god sed i arrendeförhållanden eller eljest vara otillbörlig får vUlkoretjämkas eller lämnas utan avseende," Statsrådels uttalande om den av mig berörda avlalsmallenär felaktigt. Företrädare för Föreningen arrendatorer har upplyst migom att Ang. avtal och investeringsvillkor vid kronoarrenden den 27 aprU 1972 Ang. avtal och in vesteringsvillkor vid kronoarrenden föreningeninte känner tUl någon förhandlingsvilja från domänverkets sida beträffandeavtalsmallen. Då den presenterades för föreningen skedde det med en mycketkategorisk kommentar att den skulle helt enkelt gäUa, TiU sist, jag vet att statsrådet har mycket arbete och,låt mig erkänna, ett stort och svårt arbete. Men jag tror att det är myckelangeläget, om tiden medgiver, atl syna de här problemen på det praktiska sättsom jag vet att statsrådet är mäktig. Del behövs uppenbarligenmer än väl, SkaU sådana avtal kunna tillämpas har den nya lagens stoltamålsättning alt ge en viss frihet i avtalen blivit grovt missbrukad av denstarkare parlen. Jag har inte för avsikt att gå in pä deenskilda fallen. När i säger att milt uttalande omavtalsmallen är felaktigt, så är det väl ändå litet djärvt. Vi är överens om att här föreligger en avtalsmall som ärpresenterad av domänverket och att man från föreningens sida har begärt att fådiskutera den, och såvitt jag vet har detta inte avvisats. Jag kommer attmedverka tUl att den diskussionen föres. Så långt kan jag gå. Jag anser nämUgenatt del är det som är nödvändigt. Så får man se hur kronoarrendalorernakommer att behandlas sedan de nu innefattas i jordabalken. Jag förutsätter också att man inom Föreningen är kapabel att föra fram sina önskemål. Skulle de anse att maninte får den möjligheten, är jag beredd att också ta ett samtal med dem. HerrLARSSON i Staffanslorp (c): Jag vill gärna säga tack lUl statsrådet fördet sista uttalandet. Den avslutning som jag gjorde på mitt förra anförande varockså en appellering till just del praktiska hanterandet och sunda förståndet. Annars kan jag upplysa statsrådet ytterligare om atl jaghar talat med ordföranden i föreningen och att jag här har uppgift om atl mansvarade så här: Om inte arrendalorerna accepterar att investera som ,skulle det icke bli någon investering, eftersom domänverket föredrar atlinvestera i skogen, där investeringarna kan ge en inlernränta på 15 å 25procent. Det är alltså uppgifter som jag har fått. Jag bara refererar till dem. Det var alltså det besked som lämnades beträffande dennaavtalsmall. Jag hoppas och tror ändå, herr talman, alt den lagstiftning som vinyligen har beslutat här i med större avtalsfrihet för parterna inteskall leda dithän att vi snart måste åstadkomma en ny lagstiftning igen, därföratt parterna missbmkar den. Själva andan i lagstiftningen är ju att man skallförhandla som likaberättigade parter. Men om en arrendator måste investera föratt kunna driva ett rationellt jordbruk skall kronan hjälpa till medinvesteringarna och inte bara säga: skall du investera och skalldu skänka kronan detta, - Det kan inte vara riktigt att placera arrendalorernai en sådan klämma. Jag är inte beredd att döma innan jag harhört båda parterna. Överläggningen var härmed slutad. § 32 Ang. information till de anstäUda vidföretagsöverlåtelser m.m. Ang. information till de anställda vidföretagsöverlåtelser m. m. Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) framstäUda interpellation, nr 30,till herr inrikesministern, och anförde: har frågat inrikesministernvilka slutsatser han anser bör dras av vissa exempel på bristande informationtill de anställda rörande väsentliga förändringar i förelagens verksamhet.Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig all besvarainterpellationen. Det är för mig en självklar utgångspunkt att de anställdabör få information om, men också kunna utöva inflytande över, frågor rörandesåväl olika arbetsplatsproblem som förelagels förhåUande i stort. Genom defackliga organisationernas insatser har också en utveckUng skett som inneburiten ökad- informations- och samrådsskyldighet från företagsledningens sida. Delnu gällande företagsnämndsavtalet fastslår således principen att informationoch samråd skall ske i företagsnämnden före beslut i frågor som är väsentligaför företaget och de anställda. En tidig och öppen information kan naturligtvis i vissalägen vara vansklig att ge med hänsyn tiU möjUgheterna att genomföra exempelvispågående förhandlingar eller andra planerade men ej beslutade förändringar. Ensådan information kan lätt få verkningar som varken gagnar företagets eller deanställdas intresse. Det bör dock enligt min mening vara möjligt attfortlöpande informera företagsnämnden eller dess arbetsutskott omföretagsledningens planer och dispositioner. Härigenom kan lönlagarna genomsina representanter i dessa organ på ett tidigt stadium framföra sinasynpunkter i olika frågor, även om inte alla anställda eUer allmänhetensamtidigt kan bli informerade. Jag är medveten om alt man inte i alla företag i praktikenlever upp lill dessa krav. Det bör dock i första hand ankomma på de anställdasjälva och deras fackliga organisationer att påtala fall där gällandeavtalsbestämmelser åsidosätts. Det måste också fortsättningsvis liksomhittills vara de fackliga organisationernas uppgift att tillvarata deanställdas intressen och krav såväl när del gäller informations- ochinflylandefrågor som när det gäller anställningsförmåner och andraarbetsvillkor. Statsmakterna måsle dock vidta åtgärder som underlättarför löntagarnas organisationer alt fullgöra denna uppgifl, 1 detta syfte harnyligen en utredning tillsatts rörande arbelsfredslagstiftningen. Man tordekunna vänta sig att utredningen lägger fram förslag som bl. a. vidgar möjligheternaför de fackliga organisationerna att förhandlingsvägen öka medlemmarnasinflytande över olika arbelsplatsfrågor. Inom kortkommer vidare en departementspromemoria atl framläggas Ang. information till de anställda vid företagsöverlätelser m. m. medförslag om lagfäst rätt för de anställda att bli representerade i styrelsernaför vissa företag. Härigenom får de anställda ytterUgare en möjlighet tillinsyn i och påverkan av de centrala frågorna i företaget,Styrelserepresenlationen bör också ge en ny möjlighet för de anställda attverka för en ökad informationsgivning och samråd i förelaget i övrigt. Den s, k, samarbetsutredningen har tidigare lagt framförslag om ett nytt informationssystem innebärande bl, a, skyldighet förföretagen alt lämna uppgifter rörande den förväntade och planerade utvecklingenunder en femårsperiod framåt i olika väsentliga avseenden. Även om detta systemi första hand är avsett att förslärka kontakterna och samarbetet mellanföretagen och de lokala och regionala samhällsorganen, förutsätter jag attmaterialet behandlas i företagsnämnden innan det lämnas till myndigheterna.Systemet bör således som jag ser det kunna fylla även en viktig mlern funktioni företagen som ett underlag för information och samråd mellan ledningen och deanställda rörande företagets framtidsplanering. Regeringen avser att tUlhöslriksdagen lägga fram förslag i frågan. De här berörda åtgärderna bör, sammantagna, på ettverksamt sätt kunna medverka tUl att de anställdas berättigade krav på tidiginformation rörande väsentliga förändringar i företagens verksamhettillgodoses. HerrLORENTZON (vpk): Jag tackar industriministern för svaret på min interpellation.