prot · FV0949 · 1972-12-31 00:00:00 — Från fleru håll, bl. u. från TCO, hur det riktuts kritik moturbetsförmed-lingens verksumhet på vissu punkter. 1 en motion från folkpurtiethur vi redovisut vår syn på urbetsförmedlingens orgunisution och verksumhet,och vi hur föreslugit vissu åtgärder. Jag skull inte gå in i detuH på dessu förslug, då kommer ull redovisu dessa synpunkter och Anslag tiU arbetsmarknad m. m. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. kommer uttmotiveru våru reservutioner meru i detuH. Jag vill bara kort peka på att viinom hur den uppfuttningen utt det går utt väsentligt förbättru deninterlokulu urbetsförmedlingen. För att nå dessu förbättrude resultut måste munsjälvfullet, som vi säger, övergå till modernu behundlingsmetoden Så sent som ifebmuri hur en gmpp personer från urbetsmurknudsstyrelsen ochurbetsmurknudsorganisu-tionerna studerat den offentliga urbetsförmedlingen iUSA, och det är intressunt utt tu del uv de rupporter som har kommit från dettustudiebesök. Summunfuttningsvis framhålles utt den offentligu urbetsförmedlingeni hur en svug ställning men att den urbetur med uvuncerude tekniskumetoder. I rupporten nämns utt mun där förfogur över en mycket intressuntförmedUngsteknUc. Det bUr säkerligen tUlfäUe utt återkomma fleragånger tUl dettu. Jug påpekude förut utt vi vur ense om utt det är riktigtatt sutsu sturkt på arbetsmarknudsåtgärder av det slag som föreslås ipropositionen och som vi på de väsentligaste punkternu unsluter oss till i ettenigt utskott. Men alla riksdagskamruternu i kummuren har säkerligen vidkontukter i oliku delur uv landet mött oro och irritation över satsningar somskett genom medverkun av AMS och som fått tUl föHd utt sysselsättningsproblemuppstått för redun etublerud industri i summa branscher. Jag vill nämnu dettu,och jug vill kruftigt munu till försiktighet och sumråd med oliku organ, så undviker sutsningur som leder till irritution uv det sluget. Häromdugen skrev en uv riksdugskumruternu en urtikel meduniedning UV någru exempel som hun på näru håll hude mött i sin lundsdel, ochhun sude fullt riktigt utt det måste kännus bittert utt bli urbetslös därförutt AMS gjort en insuts. Jug tror utt dettu är mycket väsentligt. Vi är ullutucksammu för AMS:s verksamhet, och den är ytterst nödvändig i det här läget,men respekten för AMS:s insatser skulle öka om det skedde ett mera ingåendesamråd för utt undviku sutsningur uv det slug som jug hur untytt. Så någru ord om en detuH i depurtemcntschefens förslag, enviktig detuH som jag fäster stort uvseende vid, nämligen försluget om en nyutformning av bidraget till de halvskyddade platserna. Övergången från det bidragsom tidigare utgick med per plats och hulvår till ett bidrug uv utbetald lön och semesterersättning är enligt min och helautskottets mening en ulldeles klur förbättring. Jag vill uttrycka förhoppningenutt dettu skull medföru en snubb utbyggnud uv den hulvskyddude verksumheten.Dennu verksumhet hur tidigure vurit ett hulvt misslyckunde genom utt en såliten del uv det untul mun hude räknut med utt få ut i hulvskyddudsysselsättning verkligen kom ut. Jug hoppus utt bidrugsändringen skull ledutill en förbättring. Som jug hur nämnt kommer undru tulure att utvecklu deoliku reservutionernu, och därför finns det ingen uniedning utt jug tur tid meddet. Jag vill för min del yrka bifall till de reservationer somfolkpurti-representunterna i utskottet står bukom, untingen ensummu eller tUlsummunsmed representunter för centerpurtiet och moderata samlings-purtiet. I övrigtber jug, herr tulmun, utt få yrku bifull till utskottets hemställun. HerrNILSSON i (c); Möjligheten tUl fritt vult urbete och fullsysselsättning är en av de fundamentala förutsättningarna för människornastrivsel och trygghet. Ovunligt mångu hur under det gångnu året vurit i en oucceptubelsituution i det uvseendet. Den närmuste frumtiden ser heller inte Hus ut.Enligt vår mening är det nödvändigt utt hu ett så sturkt näringsliv uttnäringslivet självt utgör den förstu och sturku försvurslinjen moturbetslöshet. Jug tror också utt regeringen i princip hur summu inställning,men det finns ändå en viss skiHelinje i principfrågun. Den kom till uttryck ihöstus, när oliku partier lude frum sinu förslug för utt få till stånd enbättre situution på arbetsmurknuden. Det visade sig då utt den demokrutisku oppositionen villevid sidun om åtgärder viu urbetsmarknadsstyrelsen satsu meru på insutser förutt stärka näringslivet och skupu den trygghet som jug tror utt människor iullmänhet känner när de hur en god sysselsättning där. Omskolning ochberedskupsurbete i ull äru det finns mångu godu och effektivuberedskupsurbeten - men de ger ändå inte en trygghet, psykologiskt och på annatsätt, som ett bra arbete i näringshvet ger. Den storu enighet i sysselsättningsfrågornu som finnsmellun olika purtier är glädjunde. Det är viktigt utt urbetsmurknadsåtgärdernafär en effektiv organisation. godtar den omorganisation somförestår inom arbetsmurknudsverket. Liksom i Ärviku vill jaguttulu utt det är nödvändigt med en modern orgunisation. Jag viU också sägu uttdet är mycket viktigt utt AMS gör utvärderingur uv beredskupsarbeten och undraurbetsmurknudsåtgärder så utt de blir meningsfylldu och produktivu och ingerförtroende hos ullmänheten. Det är viktigt utt mun försöker kommu till rättumed det missbmk som ulltid förekommer när sumhället och även näringslivet iövrigt vidtur stödjunde åtgärder uv oliku slug. Vissu tecken tyder på utt vi hur att vänta en viss Husningi konjunkturen. Framför allt fäster man sig vid den senaste rapporten om uttuntalet ledigu plutser ökut med ungefär 3 000 sedun föregående månud. Men detär ju ulltid sä utt när våren närmur sig ökar regelmässigt untulet lediguplutser. i Ärviku redogjorde för senuste räkningen,för murs månud, då untalet urbetslösu konstuterades varu 700 lägre än . Det är vackert så, men det är ändå en otUlfredsstäUandeutvecklingstukt. Vid senuste räkningen kunde vi också konstuteru utt untulet iomskolningsurbete hude ökat med 2 000 personer. Tar mun in i bilden utt untaleli beredskupsurbete vur oförändrut mot föregående månud, så är helu bUden intepositiv. Vud gäller ökningen uv urbetstillfällenu hur skogslänenfått en mycket liten del uv dennu. De fyru nordliguste länen registrerar t. o.m. en minskning uv untulet ledigu plutser. När konjunkturen vänder verkur detsom om obulansen vud gäller sysselsättningen baru skulle öku. Det är något somvi verkligen hur utt observera. Under februuri mänud minskude urbetslösheten med 5 000personer. Det kom ytterst litet till offentligt uttryck utt untalet iberedskupsurbete ökut med över 7 000. I omskolning ökude antalet med6 000 Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. jämförtmed januari och med 4 000 jämfört med december. Ser mun helu dennu bildkonstuterur mun utt situutionen och utvecklingen egentligen är mycketotillfredsställunde. Dettu är vud som blivit resultutet uv den satsning somriksdagen beslutade . Utskottets ordförande gjorde en unulys uv siffrornu förmurs och konstuterade utt untulet människor engugerude i AMS-aktivitet vurungefär 33 000 fleru än under motsvurunde tidpunkt och utt untaletarbetslösu är 15 000 flera jämfört med motsvurunde tidpunkt . Dettu säger dock inte helu sunningen. När mun studerururbetsmark-nudsstutistiken är det mångu suker mun måste beuktu för utt få frumden riktiga bilden. Man måste också ta in frågan om hur många som är engugerudei sysselsättning i vårt näringsliv. Vi finner då utt i februuri det ärden färskuste siffru jug kunnut erhållu vur på tusentalet lika månguengagerade i urbete och som urbetssökunde jämfört med febmuri , nämligen3 820 000. Mot den bukgrunden får mun hoppus utt vi hur nått botten och utt viär på väg uppåt. Situutionen i dug och utvecklingen tycker jug fullttulur för utt den bedömning som och den övriga demokratiska opinionengjorde , når vi diskuterade åtgärder för utt bekämpu urbetslösheten ochförbättru situutionen inom näringslivet, vur den riktigu. Vi hude behövtkruftigure åtgärder för att stödju näringslivets möjligheter utt skupuurbetstillfällen. Vud som också bör vuru ett observundum är fördelningen uvurbete och urbeture i vårt näringsliv. Om vi tur vud jug tycker är en uvpluttformarnu för den muteriellu stundurden i vårt sumhälle, nämligen dem somär sysselsattu i tillverkningsurbete, visur det sig utt har undelensysselsuttu inom dennu sektor minskut med cirku . Förmodligen ärdennu snubbu förändring en uv orsukernu till den svåru situution vi har i dugoch en uv förkluringurna till att bruttonutionulprodukten knuppust ökudenågonting under doläret. Sumtidigt hur sysselsättningen i offentlig verksumhetökut i motsvurunde grud. Dettu stämmer i och för sig med den långsiktigutrenden på urbetsmurknuden, men vud som är värt att observera är den alltförsnabba förändring som här har skett. En annan suk som är värd utt observeru är rekryteringentill dennu sektor uv näringslivet, tillverkningssektorn. Här möter vi en mängdoliku reuliteter: miHöfrågornu, socialu värderingur, förmåner som sumhället ger,frågornu om inflytunde på miHön på urbetsplutsen och mycket unnat. Jug hoppusutt regeringen vidtar snara åtgärder. Det har visut sig utt mångu människor som stötts ut frånnäringslivet genom den snubbu strukturförändringen hur mycket svårt utt kommuin i näringslivet igen. Det guUer framför aUt den äldre arbetskraften ochmänniskor med handikapp. Det hur främst vurit företug med låg lönsumhet som hurdrubbuts av den konjunktursvacka som vi är inne i. Den ullru störstu delen uvAMS-åtgärdernu och av pengarnu genom AMS hur kommit just dessu människor tilldel. Även när konjunkturen svänger får vi nog upplevu utt det blir svårigheterför dessu kutegorier. kutegorier som hur svårigheter är kvinnor, som istörre utsträckning än tidigure efterfrågar urbete på urbetsmurknuden - nästun hälften uvdem som omskolus är kvinnor - mångu ukudemiker som inte får urbete så snurt somvurit vunligt, människor inom kontorsyrken och vissu undru. Liksom Kurl ErikEriksson vill jag uttulu utt det är utomordentligt viktigt utturbetsmarknadsstyrelsen unpussur sinu åtgärder till stmkturen i utbudet uvurbetstillfällen och utt efterfrågun också unpussus därtill här kommeromskolningsverksumheten in i bilden. När sumhället vidtur åtgärder är det nödvändigt uttmänniskor behundlus i princip liku. Det gäller också i dettu summunhung. Detfår inte finnus exklusivu grupper som man särskilt uppmärksammar. De människorsom befinner sig i de svåraste situutionernu, som hur svårust utt kommu in isumhälle och urbetsliv, mäste bli föremål för särskildu åtgärder. Hit hör, somjug redun frumhållit, de hundikuppude och den äldre arbetskraften. Hit hörockså medelålders kvinnor med låg och med passerad utbUdning samt ungdomar medotiUfredsställande utbildning. En nyhet i situationen är att den universitetsutbildadearbetskraften haft vissu svårigheter utt få sysselsättning. Den urbetskruftenhur dock en referensbakgrund och en pluttform som synes de kutegorier som jugtidigure nämnt uvundsvärdu. Jug tror också utt de universitetsutbildude efternågon tid kun se frum mot en trygg frumtid, även om de i vissu full kunske blirmissräknude på lönesättningen vi får nog räknu med en omstrukturering ocksäuv lönernu. Omskolning är en dominerunde del uvurbetsmurknudsstyrelsens verksumhet. Antulet uv omskolning berördu motsvururungefär untulet elever i gmndskoluns uvgångsklasser. Den verksamheten kommeratt öku kraftigt också under det kommande budgetåret. Det är viktigt - detanser utskottet och det framhåUes i vissa motioner att omskolningenutvärderas och målinriktas på rätt sätt. Det är viktigt här liksom på undruområden uv urbetsmurknudsverkets verksumhet utt mun ser upp med missbmk, så uttinte de i och för sig mycket godu åtgärdernu misskrediterus i allmänhetensögon. Ett område som jag också vill peka på, liksom utskottetsordförunde gjorde, är den hulvskyddude och skyddude verksumheten. Den hulvskyddudeverksumheten har fått bättre möjligheter genom större anslag. I frågu om denskyddude verksamheten i skyddade verkstäder, i industriellt beredskapsarbeteosv. - hur vi särskild uniedning utt uppmärksummu utt den är ett inslug som kunbli störunde på murknuden om den får för stor omfuttning. Det gäller utt sä längtmöjligt fä in människor som hur svårigheter i det ordinurie näringslivet förutt undviku störningur dur. Kurl pekude pä vissu industrielluberedskupsurbeten. Här har ju träskotillverkningen kommit in som ett exempel påhur ä ena sidan sätter i gång ett industrielltberedskapsarbete och å andra sidan ger lokuliseringsbidrug och därigenomskupur både en intern konkurrens och en konkurrens med de företug inomnäringslivet i övrigt som tillverkur summa produkt, där någon efterhand måstegå under därför att murknuden helt enkelt inte räcker till för ull produktionuv dennu vuru. När det gäller hundikappade människor och människor medsärskildu svårigheter måste urbetsgivure, urbetstugure ochurbetsmurknudsmyndig- Anslag till arbetsmarknad m. m. 2 protokoll 1972. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. heter speciellt på det regionala planet engagera sig ännu effektivare än hittillsjust i samarbete. Här har försiggått en försöksverksamhet, som efter vad jagförstår har gett ett gott resultat och godu erfurenheter utt byggu vidure på.Jug förutsätter och hoppus utt regeringen kommer med förslug till nästu år omen utvidgad verksumhet när det gäller stöd för utt organisera och genomföradetta samarbete för att kluru de mycket svårbemästrude problemen med personersom måste ha någon form uv skyddud sysselsättning. Jug vill peku på ett uttalande på s. 5 istutsverkspropositionens bilugu 13 som jug ser som mycket orounde för framtidenmen som i och för sig stämmer med utvecklingen hittUls inom urbetsmurknuden.Det gäller den ökude flyttning som ulltid hur visut sig komma till stånd i godakonjunkturer. Statsrådet skriver föHande: "Den stegrade efterfrågan påarbetskraft kommer i en uppåtgående konjunktur sannolikt att ha en sådaninriktning att stora krav kommer att ställas på de medel inom arbetsmarknadspolitikensom är uvseddu utt främju en yrkesmässig och geogrufisk rörlighet." Iklurtext säger dettu utt mun måste mstu sig fönatt flyttu folk ännu meru än vudsom hur vurit fullet . Flyttningsverk-sumheten hur minskut underlågkonjunkturen men kommer enligt vud statsrådet spår att öka betydligt, och vimåste rusta oss för det. Det är väldigt orounde med tunke på förutsättningurnuutt skupa den buluns som vi ju ullu bekänner oss till. De senaste årens frisläpp av investeringsfonder, avoprioriterade byggen och uv icke statsbelånude bostäder hur i mycket storutsträckning kunuliseruts till de expunsivu orternu och pä det sättet medverkuttill utt skupu en särskild förutsättning för just vad statsrådet här säger.Vårt purti vill hindru denna utveckling. Det går enligt vår mening inte om viinte vidtar andru och mera kruftfullu åtgärder. Det hur visut sig attsuget från expansionsregionerna är avgörunde för flyttningsströmmen. Det måstekontrolleras vi måste kontrollera etubleringurnu inom expunsionsregionemu.Det räcker inte med stöd till utvecklingsområden, det räcker inte medlokaliseringssumråd i expunsionsregionemu. Vi måste hu medel utt kontroUeru denexpunsion som stutsrådet förutser inom expunsiva områden. Dettu kommer vi uttdiskuteru i unnut summunhung längre frum i vår och , när regeringenlägger frum försluget om riksplanen. Dettu betänkunde är mycket omfuttande 67sidor. Det har 22 reservutioner. representunter hur undertecknut 5 uvdessa. Jug har berört bakgmnden till våra ställningstaganden och ber att fåyrku bifull till reservutionernu 2, 13, 16, 18 och 20 och i övrigt tillutskottets hemställun. Läget inom det svensku näringslivet och densvensku urbetsmarknaden är ulldämt bekymmersumt det hör man ulltför tydligtnär mun kommer ut och träffur företugure i de oliku lägren. Det kun främstbevisus genom utt vi under murs månud enligt urbetsmarknudsstyrelsens egenredovisning har 80 000 urbetslösu mot 65 000 summu månud i dol. Iberedskupsurbeten, urkivurbeten och urbetsmurknudsut- bUdningsysselsattes innevarande år 109 000 mot 83 000 i flol summumånud. Det betyder utt den reellu urbetslöshets-siffran är ca189 000. Visserligen minskade, herr talman, antalet arbetslösa under febmarimånud med 733. I storstudslänen ökude dock urbetslösheten med 410, i skogslänenvur minskningen så liten som 4. Övrigu län svurude för huvuddelen avminskningen. Detta visar tyvärr utt den lokuliseringspoUtik och den poUtik förnedbringande av arbetslösheten som regeringen har drivit inte ger något störreresultat. Det resultat som vi här har kunnat redovisa motsvarar inte stort merän vad man räknar med att införandet av den föreslagna reklamskatten skaUmedföra i ökade arbetslöshetssiffror för den berörda branschen. Det är naturligtvis svårt att sia om vad de generellaåtgärder som moderata samlingspartiet föreslagit tUlsammans med övrigaborgerligu purtier skulle hu givit för resultut. Allt tyder emellertid på uttden närings- och regionulpolitik som regeringen för närvurunde bedriver inte ärtillfredsställunde ur sysselsättningssynpunkt. I moderutu sumlingspurtiet trorvi utt det hude vurit bättre utt sutsu på generellu åtgärder som underlättutför samtliga företag, stora som små, att produceru vuror i ökud omfuttning tUlpriser som är konkurrenskruftigure såväl på hemmumurknaden som på den utländskumarknaden. I dagens bekymmersamma läge är det möjligt att vissaselektiva åtgärder är nödvändiga på vissa platser, men som framgår av deredovisade siffrornu går det inte utt fortsättu så här i längden om vi vill nåett tillfredsställunde resultut. Vi behöver, herr tulmun, en ny inriktning uvnäringspolitiken och frumför ullt en positivure syn på företugurnu ochföretugsumheten här i lundet. Tiden tillåter inte utt jug utvecklur dettunärmure här i dug; jag hoppas får återkommu tUl det någon annan gång. Därförövergår jag , herr tulmun, till utt sägu någru ord om en del uv dereservutioner som är fogude till betänkundet. I reservutionen 2 tur vi reservunter upp problemet med dens. k. umbulerunde skrivbyråverksumheten. Dettu är ett gammalt bekant ärende häri riksdugen. De enskildu skrivbyräernu som bedrivit s. k. umbulerundeskrivbyråverksumhet hur onekligen fyllt ett uppenburt behov. Det frumgår välullru bäst uv utt under en föHd uv år hur såväl enskildu som stutligu ochkommunulu kontor unlitat dessu skrivbyråer vid tillfälligu vukunser. Innun denoffentligu urbetsförmedlingen kun fyllu dettu behov uv kvulificerud förmedlinguv korttidsurbetskruft skull enligt min mening verksumheten i enskild regi intestrypus. Dettu är onekligen till förfång för såväl kundernu det må vuru enskildu,kommunulu eller stutligu som de urbetssökunde. Med dessu ord ber jug, herr talman, utt få yrku bifalltill reservationen 2 UV i Ärviku m. fi. Sedun generutioner tUlbaku hur det visut sig utt denyrkesutbildning som bibringus läriingur, elever eller unställdu ute inäringslivet i företugen vurit mycket värdefull och ekonomiskt fördeluktigsåväl för vederbörunde som för sumhället. Jug beklugur utt den formen avutbildning inte utnyttjats i högre grad än vud som skett under det senuste årtiondet. 1 reservutionen 13 erinrur vi reservunter om attarbetsmurknudsstyrelsen begärt medel för försöksverksumhet med ökud Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag till arbetsmarknad m. m. utbildninguv urbetskruft inom företugen ute i näringslivet. Stöd till sådun utbildninghur getts inom rumen för lokuliseringsstödet sumt vid utbildning uväldre och hundikuppude. I höstus tillkom därutöver ett stöd vidföretugsutbUdning som ges som ulternutiv till lugerstöd i rådundekonjunkturläge. Enligt vår mening är tiden nu inne utt prövu den uvurbetsmurknudsstyrelsen föreslugna försöksverksamheten med företagsutbildningoch att om inte erforderliga medel därvid kan tus uv urbetsmurknudsstyrelsensordinurie unslug medel anvisas för denna försöksverksumhet. Jug ber utt få yrku bifull tillreservationema 13 och 16 av i m. fl. Slutligennågra ord med anledning av reservationen 20. I nuvurunde sysselsättningsläge och som ett led ilokuliseringspolitiken är det ungeläget att undersöka vade möjlighet utt skupunyu urbetstillfällen . En möjlighet är utt lämnu stutsbidrug tillkommuner eller enskildu som vill uppföru lokaler för hantverks-, industri- ochserviceföretag. Jag har själv haft förmånen att med värdefull medverkanfrån urbetsmurknudsstyrelsen få uppföru ett huntverkscentrum i Söderhumn. I delokulernu finns för närvurunde ett tiotul företug inrymdu. Dessu företug hadesannolikt vurit bortsunerude eller stått utun lokuler om inte dettuhuntverkscentrum kommit till stånd. Erfurenheternu härifrån liksom från månguundru huntverks- och industrihus är enburt godu. Anläggningurnu hur medverkuttill utt däri inrymdu företug kunnut vidureutvecklus och bidru tUl ökudsysselsättning. Jug ber utt få yrka bifall till reservationen20 uv i Ärviku m. fl. Övrigu reservutioner som upptur mitt och kommer utt belysu, vurför jug nöjer mig med det nu unfördu. HerrLORENTZON (vpk): Tidigure tulure i dug hur hänvisat till densvåra sysselsättningssituation som alldämt råder i vårt land. De senastesiffrornu från urbetsmurknudsstyrelsen, ulltså månudsstatistiken, visaratt vifortfurunde hur 80 000 registrerude urbetslösu. Det är 25 000 fler än i dol vidsummu tid. Den registrerude urbetslösheten är ulltså mycket omfuttunde. Men härtill kommer de 100 000 människor som vi finner iskyddud sysselsättning, i urkivurbete, i beredskupsurbete och iurbetsmurknudsutbildning. Det rör sig därför i runt tul om 180 000 människor,som egentligen skulle hu registreruts som urbetslösu. Även om regeringen och deledunde i urbetsmurknudsstyrelsen unser utt de som är underurbetsmurknudsutbildning inte skall räknas som arbetslösa kommer man ju inteifrån det faktum att dessu 100 000 människor, som visserligen i och för sig ärsysselsuttu, inte hur fått urbete inom det privutkupitulistisku näringslivetutun genom stödåtgärder från sumhällets sidu och utt de står utunför denegentligu produktionsupparaten. De unsvurigu myndigheternus hopp är, utt såsnurt konjunkturernu vänder skull de slussus ut i näringslivet.Dettu frumhåUes i mångu oliku sammanhang. Men alla vet vi att närkonjunkturerna vänder kommer det att bli mycket storu svårigheter för mångu uvdessu människor utt på nytt få urbete i vad vi kallar för produktionsappuruten.Vidure tillkommer ullu de människor som skulle viHu ha arbete, antingen hel-eller deltidssysselsättning, men som UV oliku unledningur inte kun få det. Somväl ullu vet beräknus den summunlugda undersysselsättningen i värt lund uppgåtill en hulv miHon människor. Även om de registrerude urbetslösas antal under densenaste månaden hur sjunkit med 700 är dennu minskning mindre än vud munexempelvis i urbetsmurknudsstyrelsen hopputs på med hänsyn till de insutser somgjorts i form uv ekonomisku unslug i oliku uvseenden, inte buru i direktuberedskupsurbeten. Vud regeringen hur sutsut på är egentligen detprivutkupitalistiska näringslivet och då framför allt storkupitulet, som genomsärskildu ekonomisku fuvörer skulle få hjulen i gång inom storindustrin. Jugvill till protokollet unföru någru exempel härpå. Vi har desärskUdu investeringsavdragen för maskiner och andra inventarier vid taxeringtill statlig inkomstskatt. Det avdraget infördes och höjdes påhösten sammu år från . Sumtidigt beslöts utt uvdruget skullegälla även . Vi har vidarebefrielsen från den ullmänna energiskatten. Sådan dispens, som ges ikonjunkturstimulerande syfte, skull gällu företug i brunscher med relutivt högenergiförbrukning. Vi hur detstutligu stödet till lugemppbyggnud vid bl. u. industriföretug medsysselsättningssvärigheter. Bidruget utgår av lagerökningen. Likuså hur videt särskildu bidruget till personulutbildning i företug som övervägertemporäru driftinskränkningur. Bidruget utgår med per deltugure ochtimme. Vi har ocksåbidruget tUl vutten- och luftvårdunde åtgärder inom industrin. Det bidruget hurtemporärt höjts från 25 tUl . Dessutomhur vi en del undru åtgärder, som jug här inte skull nämna.