prot · FV09138 · 1972-12-31 00:00:00 — Käppen i hjulet för den svenska regeringenssamarbetsplaner var att EEC;s eget samarbete på dessa områden ännu varoutvecklat. Så trånar efter samarbete med EEC att man gårlängre än och föregriper EEC:s eget samarbete. När utrikesutskottet avvisartankarna på medlemskap som framförs i motion, säger utskottet:"En ny diskussion om anslutningsformerna skulle störa samarbetet mellanavtalsparterna." Man vill därför utveckla förbindelserna på avtaletsgrundval. Men redan några meningar längre fram skriver man i anledning avyrkandet i motionen 1910 om samarbete med EEC på områden som ej täcks av deföreliggande avtalen att avtalets bestämmelser om utvecklingsbarhet germöjlighet att ta upp de frågor som avses. Avtalens utveckUngsbarhet syftar till att länka Sverigeallt närmare ' EEC. Den tar ett smygande steg i taget påvägen in i EEC. skall inte få smygas in i EEC! skall ståutanför EEC. förbindelser med EEC skall begränsas till handel ochnormala mellanstatliga och mellanfolkliga relationer. Men de föreslagna avtalen är första steget in i EEC.Därför är dessa avtal av största vikt. Därför måste det svenska folket gesverklig information och få möjlighet till allsidig diskussion om avtalensbetydelse och EEC-frågan över huvud taget. annonskampanjerhar på intet vis fyllt detta behov. De innehåller bara skönmålningar avavtalen och framställer dem som om de huvudsakligen vore av handelsteknisknatur. Så är inte fallet. Avtalen leder in i EEC. Därför måste det svenskafolket Uksom folken i t. ex. och -ges tillfälle att i allmänfolkomröstning uttala sin mening om avtalet och därmed om relationertill EEC. hävdar att avtalen har samma karaktär somEFTA-konventionen. Detta är inte korrekt. Avtalen går längre än EFTA-konventionennär det gäller t. ex. statliga stödåtgärder, urspmngsregler och återverkningarpå prissättningsregler och prislagar. Detta är inte oväsentligt. Men ordet"karaktär" är mångskiftande. Och här skaU inte trätas om ord. Vadväsentligare är: utrikesutskottet säger att avtalen inte "innehållernågonting som motiverar behandling i annan ordning än den som föreskrivs i 12 §regeringsformen". Det gör de. De har ett karaktärsdrag som särskiljer demavgörande från . De innehåller en inträdesbiljett till EEC storkapitalets gemenskap. Detta måste stoppas. Folket måste få tillfälle att iallmän folkomröstning göra detta. Jag viU i anledning av vad jag nu anfört yrka: att uttalar sig för en folkomröstning rörande deföreslagna avtalen med EEC och Europeiska och hos regeringen begär förslag till lag om folkomröstning idessa frågor samt attpropositionen i övrigt icke föranleder någon åtgärd. Därest ovan ställda yrkanden icke vinner bifallatt avslår Kungl. Maj:ts proposition nr 1972. Avtal med EEC, m. m. I juh månad detta år undertecknade densvenska regeringen det frihandelsavtal med EEC som nu har attställning till. Det avtal som har undertecknats stöds förmodligen av en stormajoritet av det svenska folket och även av . Vad som ärbetydelsefullt raed detta avtal är att det handelspolitiska läget för vårt landväsentligen har klarnat. I detta sararaanhang bör också nämnas att lägetklarnat även vad beträffar de nordiska länderna i övrigt. har vunnitmedlemskap i , medan och sannolikt komraer att få enuppgörelse om frihandelsavtal. Ett avtal av denna karaktär är dock endast en ram därväsenthgt arbete återstår, nämligen att fyUa avtalet med ett reellt innehåll.Avtalet blir därför mycket en fråga ora vad parterna gör det till. Från svensk synpunkt är det tiUfredsstäUande att enuppgörelse har kunnat nås. Utrikeshandeln är nämligen för vårt land av mycketstor vikt och växer i betydelse. Allmänt kan sägas att minst en fjärdedel avvår varuproduktion måste säljas på internationella marknader. Inom vissabranscher är andelen betydligt större än en fjärdedel. Så är fallet inompappers- och massaindustrin. Även inora den mekaniska verkstadsindustrinraåste raer än av produkterna säljas på export. Branscher därandelen är särskilt stor är t. ex. produktionen av transportmedel, framför alltav fartyg, som lär exporteras till av hela produktionen.Även inom bUindustrin har vi en hög exportprocent den rör sig ora ca 60procent. Avgörande för möjligheter att med framgång föraen politik sora syftar till full sysselsättning och snabb ekonomisk tillväxt ären väl utvecklad utrikeshandel. Särskilt är ett omfattande varuutbyte med andraländer av betydelse för ett litet land, som i så hög grad som harutvecklat en speciahserad och avancerad teknisk industri. Handelspolitiskt har varit delat itvå block, nämligen EEC-området och EFTA-länderna. Inora vart och ett av dessahandelspolitiska block har handeln utvecklats starkt, allt i takt med atttullar och andra handelshinder avvecklats. Däremot kan sägas att handeln mellande två handelspolitiska blocken inte utvecklats lika starkt. Det har därförunder framstått som en nödvändighet och ett reellt behov attdet handelspohtiska samarbetet mellan samtliga länder i de två blocken skullekunna utvecklas ytterligare. FörhandUngar i detta syfte har pågått och har krönts med Avtal med EEC, m. m. framgång,även om resultatet icke har kunnat bli en enhethg marknad för samthga berördaländer. Vissa länder har av politiska orsaker inte kunnat vare sig vinna elleracceptera ett fullt medlemskap i . För vidkomraande liksom förvissa andra länder har neutraUtetspoUtiken lagt avgörande hinder i vägen förmedlemskap, och raan har därför fått välja andra former för det ekonomiskasamarbetet. Låt raig i detta sammanhang inflika attneutraUtetspoUtiken, även efter det att detta handelsavtal har godkänts, kommeratt för framstå sora lika angelägen som den gör . För den , liksom för majoriteten av detsvenska folket, har det stått klart att ett svenskt deltagande i det ekonomiskasamarbetet i inte får omöjliggöra ett strikt iakttagande av de krav somneutralitetspolitiken stäUer. Detta kommer även tiU uttryck iregeringsdeklarationen den 10 noveraber 1970, vari sägs att "vi inte kandeltaga i ett förpliktande utrikespolitiskt samarbete inom en viss grupp avstater med syfte att utforma gemensamma ståndpunkter". För vårt landsvidkommande begränsas våra möjligheter att acceptera en överflyttning avbeslutanderätten från nationella till internationella organ inom ramen förexerapelvis en ekonoraisk och raonetär union. EEC-länderna enades i oktober1970 ora ett system för konsultation och samarbete på det utrikespolitiskaområdet. bekräftade de sin beslutsamhet att förverkliga också planernapå en ekonoraisk och monetär union. Med hänsyn till denna utveckling förklarade den svenskaregeringen att ett svenskt medlemskap med hänsyn till neutralitetspolitikenborde uteslutas som en realistisk möjUghet för avtal.Utrikesutskottets majoritet har i sitt betänkande funnit att den bedömning somregeringen gjort i sin deklaration varit riktig. Riktigheten harbekräftats av den utveckling sora sederraera ägt rura inom EEC. Det frihandelsavtal som undertecknats är avprincipiellt samma karaktär som . Inga bestämmelser ikonventionerna leder till att beslutanderätten, sora tUlkoraraer de svenskastatsmakterna och myndigheterna, överlåts till gemenskapernas organ. Varjeutvidgning av saraarbetet mellan vårt land och gemenskaperna måste enligtavtalen godkännas i vederbörlig konstitutionell ordning. Avtalet medför ingabindningar som begränsar våra möjligheter att bedriva en självständigutrikespolitik och att bevara vår neutralitet. Genom avtalen får vårexportindustri efter en viss övergångstid tUlträde till en betydUgt störremarknad än det rör sig om länder med tillsammans ca 300miljoner innevånare, dvs. i det närmaste hela . Låt mig här ställa frågan: Är det träffade avtalet braeller dåligt ur ekonomisk synpunkt för vårt land? Jag viU för egen del säga attavtalet måste betraktas som bra, raot bakgrand av rådande omständigheter. har vissa skönhetsfläckar skall inte förnekas, och särskild betydelsetillmäter jag den längre övergångstiden för papper, järn och stål. För dessabranscher kommer vissa svårigheter att följa med avtalet under den övergångstiddet här är fråga om. Vi bör också hålla i minnet, om vi skaU bedömaförhandlingsresultatet och det har säkert alla de neutrala länderna anledningatt göra att det mellan de förhandlande parterna,EEC-koramissionen och vart och ett av de neutrala länderna, jj. har funnits ett mycket ojämnt styrkeförhållande. EEC-kommissionensom förhandlingspartner naturligtvis väger betydligt tyngre änvar och en av dessa små stater. Svenska önskemål sora ej helt tillgodosettsgäller avtalets varuorafattning, ursprungsregler osv. Avtal med tbC, Jag lyssnade till det första inlägget i denna debatt, avherr Wirmark. - Vad han sade har sedan återkommiti det anförande som hållits av . Man kan t. o. m. säga att påvissa punkter är herrar Wirmark, och överens om att avtalet ärganska dåligt. berättade under en god del av sitt anförande omvilka stora brister som detta avtal innebär. Min reflexion var; Hur kan man islutet av ett anförande yrka bifall till en förhandlingsuppgörelse som är såsvag, när konklusionen borde ha lett till yrkande av motsatt innebörd? I den svenska debatten har påståtts att regionalpoUtikeninte skuUe kunna bedrivas på det sätt vi skulle önska. Ytterligare en synpunktsom har karakteriserat debatten hos aUa de smärre grupper sommotarbetat en uppgörelse med EEC är att utvecklingsbarheten i avtalet ocksåskulle vara till mycket stor nackdel. Jag läste i går en tidningsartikel därregionalpolitiken och utveckUngsbarheten var de stora frågorna. Men låt migklart säga här att regionalpoUtiken icke kommer att mötas av några hinder urdenna synpunkt. kan och kommer att genomföra den regionalpolitiksom riksdag beslutar. Beträffande frågan om utvecklingsbarheten i det avtal somvi nu diskuterar kan inga förändringar i avtalet genoraföras raed mindre än attSveriges regering och riksdag följer vår konstitution, och därmed har Sverigeockså avgörandet när det gäller i vilken utsträckning raan vill utveckla ettsamarbete enligt artikel 32 respektive 29 i avtalet. Det bör klart sägas ut attdet är riksdag och rayndigheter i övrigt sora har detavgörande ordet då det gäller den framtida utvecklingen av våra förbindelsermed EEC. Vi kan icke utveckla detta avtal i något avseende som leder tillbegränsningar av den utrikespolitiska handlings-hnje som vi har följtoch som vi måste följa även i fortsättningen. Neutraliteten måste respekteras,och jag skulle vilja se den regering i vårt land som skulle förklara attSveriges poUtik i detta avseende skall ändras. Jag ifrågasätter om ens enmoderat minoritetsregering skulle våga sig på ett sådant steg, även ora manfrån sida gärna vill att skall helt ansluta sig till detavtal det här är fråga om. Jag nämnde inlägg och hans orafattandekritik och underkännande av den förhandlingsuppgörelse som har nåtts. HerrWirmark nämnde en sak som jag fäste mig vid och som jag vill ta upp här. Hanklagade över att samarbetet inom ramen för detta avtal kommer att leda till enomfattande byråkratisering av den svenska handeln. Ja, vad har väntat i det avseendet? Jag trodde att var helt klaröver att detta avtal, Uksom naturligtvis också fullt medleraskap, innebär enmycket stark byråkratisering av den internationella handeln. Det ärolägenheter som vi får ta, om vi över huvud taget skall ha en uppgörelse medEEC. Redan det hittillsvarande EEC har en apparat i somlär sysselsätta åtminstone 5 000 personer i den stora förvaltningsbyggnaden 31 Avtal med EEC, m. m. där, ochnär man nu får med och ökas säkerligen tjänstemännensantal med ytterligare några tusen i . Så nog är det en byråkratisering,men det kan faktiskt inte göra något åt. kritik av avtalet omfattade både reella ochtänkta brister - brister som man inte vet någonting om men som herrWirmark förutsatte existerar. Och på den punkten var tämligenöverens med om hur dåligt detta avtal är. Motståndarna till den uppgörelse som regeringen undertecknathar bl. a. framhåUit att i stället för en uppgörelse med EEC borde man vidgahandeln mellan öst och väst. tog upp den frågan speciellt i slutetav sitt anförande. skulle raed andra ord få kompensation för etteventuellt bortfaU i handeln med . Ja, intresse är stort fören utvidgiung av handeln med Österuopa det är intet tvivel om detta. Och ettbortfall i exporten tUl EEC-området skulle helt naturligt uppstå, om vi icketräffade någon uppgörelse alls med EEC. Den i varje fall relativa minskningenav exporten till har ju varit ett faktum under hela senare delen av1960-talet. Vi kan bara se på hur utvecklingen av vår export till varit jämfört med utvecklingen av exporten till . Det är enenorm skillnad i utveckling. Men skulle vi kunna kompensera oss i förbortfall av export tiU ? Ett känt förhållande är att en väldigt lågprocent av vår export går till . Till går väl omkring 4 procentav vår export. Då är min fråga; Beror det på eller beror det på någonannan? skulle hur gärna som helst önska få exportera tillSovjet inte utan 15, kanske . Men kan inte importerapå det sättet, eftersom vi ju vill ha betalt för de produkter vi exporterar. Omvi verkligen vill ha till stånd en ökning av exporten till jag tar härSovjet som exempel - så tyder aUting på att den raåste gå inmed mycket omfattande krediter, därför att inte på vanligt sätt kanbetala de varor man köper från oss. Och det är ett faktum att både ochdet övriga handelspolitiskt orienterar sig mer mot EEC-områdetsmedlemsländer än mot exempelvis . Enbart köper avsevärt mer från t.ex. än vad man är intresserad av att köpa från . Det är ensnedvridning av handeln som är ett faktum, och den kan inte förklaras så enkeltsom gjorde, nämligen att det här i skulle finnas ettkapitalistiskt intresse av att inte sälja till kommunistländerna. Jag haraldrig märkt att kapitalisterna finner skäl för att inte sälja till enkommunistdominerad regim. Det är också ett gammalt och känt faktum att handelnaldrig följer ideologierna, utan den tränger sig fram oavsett vUken kulör denregim har som råder i ett land. Jag vill säga detta därför att man inte skallgöra handelspolitiken till en så enkel sak som att säga att de svenskakapitalisterna inte viU ha några förbindelser med kommunistländerna. De svenskakapitalisterna står i stället i kö för att få träffa uppgörelser oraexport till . Vad sedan beträffar vår debatt kring skullejag gissa och det har jag sagt redan tidigare att de östeuropeiska ländernahar ett växandeintresse av en ökad handel med EEC-ländema. Det kan också Nr 138 vara intressant att här konstatera, att även långtborta i världen har _. , , i isQaeen den intagit en helt positiv ställning i sitt uttalande om de uppgörelser som ,,, , . ,«-.-, x, , j j, , , , tT , 12 december1972 träffats meUan EEC och de nya medlemsländerna i , alltså ------ ,och , Avtal med EEC, kan man fråga sig vad som händer om ingen svenskuppgörelse '- kommer till stånd med EEC.Självfallet är det svårt att konkret ange i vilken utsträckning det på korteUer på lång sikt skulle påverka den svenska utvecklingen. Med full säkerhetkan man emellertid utgå från att effekten pä svensk ekonomi och svensksysselsättning skulle bli negariv, om situationen blev den att ingen uppgörelsealls träffas mellan och . Det bör emellertid sägas att EECoch dess UtveckUng, även om ingen uppgörelse aUs träffas med , påverkarden svenska utvecklingen. Även om vi skulle vara så karska att vi sade att viinte behöver ha någonting med EEC-området att göra, så skulle UtveckUngen inomEEC, allmänt och ekonomiskt, ändå influera den svenska utvecklingen. Det kanman inte avvärja genom beslut i riksdag eller någon annanstans deekonomiska lagarna gör att en sådan influens inte kan undvikas. Om ingenuppgörelse alls träffades skulle detta leda till betydande nackdelar för demänniskor som ur svensk industri har att ta sin försörjning. Ett land med en säorafattande utrikeshandel som vår och där behovet, inte bara av att sälja tillutan också av att köpa från andra länder, är så stort, skulle påverkas negativtav en sådan utveckling, som man kan tänka sig men som jag hoppas att vi aldrigskaU behöva uppleva. Jag har tidigare i mitt anförande betonat vikten avneutraUtetspoUtiken. Jag vill innan jag slutar på nytt understryka den. Jagintar en positiv hållning tiU en uppgörelse med EEC; jag bedömer det somnödvändigt att vi får till stånd en sådan, och jag gör det inte minst motbakgrunden av att jag själv i min dagliga gärning har ett betydande ansvar förmiljoner löntagare i detta land, ett ansvar som jag själv känner så tungt attjag icke inför riksdag skulle kunna inta en hållning som jag vetskulle leda till betydande svårigheter med sysselsättning och försörjning förså många människor här i landet. Men säger jag attneutralitetspolitiken skall bibehållas. Vi får icke turaraa på den principen,sora är så viktig ur svensk synpunkt. Vad som gör denna överenskommelseacceptabel, inte minst från löntagarsynpunkt, är att den har kunnat träffas saratidigtsom neutraUteten har kunnat bibehållas och att vi kan fortsätta den alliansfriapolitik som varit kännetecknande för vårt land. (vpk) kort genmäle: åberopade kineserna och deras synpå EEC, Jag viU fråga : Menar verkligen att kinesernasuppfattning om EEC skall vara bestämmande för vUken uppfattning arbetarklassenhär i landet skaU ha? (Med anledning av att en åhörare ropade slagord frånläktaren yttrade herr talmannen: överläggningar får inte störas.) HerrGeijer sade att vår lokaliseringspoUtik inte på något sätt kommer 33 3 protokoll 1972. Avtal med EEC, m. m. attbegränsas på grund av avtalet med . Det är naturligtvis riktigt vårlokaUseringspolitik stämmer ju i stort sett överens med den som förs inom EEC.Det är bara det att arbetarklassens möjligheter att i det här landet få till stånden lokaUseringspolitik i folkets intresse försvåras i och med denna uppbindningtill EEC. sade vidare att vi inte kan frånsäga osshandeln med . Vi har inte sagt att vi skall frånhända oss handeln medVästeuropa. Naturligtvis skall vi Uksom hittUls bedriva handel medvästeuropeiska länder, men det skall då begränsa sig till ett vanligthandelsavtal, och det skall icke vara ett avtal som talar om utvecklingsbarhet,nära, varaktiga och omfattande förbindelser. Det är någonting helt annat än etthandelsavtal. Jag tror ändå att det finns stora möjligheter att vidga handelnmed de socialistiska staterna, med och med länderna i . () kort genraäle: påstod att mitt anförandeinneburit ett underkännande av avtalet. Men tvärtom sade jag i mitt anförandeatt överenskommelsen om successiv frihandel var i djupaste mening glädjandeoch positiv. Jag sade också att det var väsentligt för industriexporten på EEC-marknadenatt frihandeln hade uppnåtts. Och jag slutade det avsnittet med att säga att vii anser att bör acceptera avtalet. I raitt anförandekonstaterade jag också att våra förhandlare hade gjort så gott de kunnat i ensvår förhandlingssituation. Men, , debatten skulle väl inte gagnas av attvi dolde att vi inte är till freds på en rad områden och att vi vill uppnåförbättringar i överenskommelsen. själv talade ju omskönhetsfläckar. Det är ju just när vi i granskar detta avtal som viskall framföra våra kritiska synpunkter på överenskommelsen. Det kan dä intevara felaktigt att belysa de här sidorna av avtalet i själva verket är detvår parlamentariska phkt. har väl själv varit med om förhandlingsomgångardär han inte varit nöjd med resultaten och har fått gå hem utan att vara tillfreds; och där många frågor har fått skjutas upp till kommande förhandlingar.Det är precis det läge vi tycker vi har här . Det är samma sak med den byråkratiseringav handeln som jag påtalade, och där jag instämde i vad utrikesutskottet hadesagt ora ursprungsreglerna. I anser vi att nackdelarna på denpunkten är så väsentliga att vi vill att man skyndsamt skall slutföraförhandlingarna för att få till stånd förbättringar. Det faktum att det iavtalet finns en utvecklingsparagraf visar indirekt att både regeringen ochsocialdemokraterna erkänner att förbättringar i avtalet behövs. HerrTURESSON (m) kort genmäle: sade i slutet av sitt anförandeungefär som så, att inte ens en moderat minoritetsregering skulle föra enutrikespolitik, sora innebär att man överger neutraUtetspoUtiken. Det var brasagt, . Jag viU begagna detta tillfälle att bestyrka att den punkten har aUdeles rätt. i (s) kort genmäle: ställde frågan tiU mig, om jaganser att skall bestämma vår hållning i EEC-frågan. Nej, naturligtvisinte. Jag refererade bara till ett uttalande, som kommit från kinesiskt hållsåsom en kommentar till uppgörelserna om vissa nya medlemsstaters inträde iEEC. Jag skulle också vilja diskutera en annan sak med herrMåbrink, eftersom han berörde den i sitt första anförande. Han påstod att detavtal som är på väg att träffa är det första steget in i EEC, som hanuttryckte det. Nej, naturhgtvis inte. Det skulle vara märkligt om så vorefaUet. I den situation vari vi just nu befinner oss har sällskap raedtvå andra länder, nämligen och . Är det någon som tror attnågondera av dessa länder skulle vilja - eller skulle kunna, som i falletÖsterrike träffa en uppgörelse raed EEC, som vore ett steg på vägen till attneutraliteten, som även dessa länder förfäktar, skuUe luckras upp. Det är heltotänkbart. hade lagt märkte tUl att jag sagt, att maninte kunde vänta sig att ens en moderat minoritetsregering skulle kunna föra enpolitik, som ledde bort från neutraUteten. Jag tror inte att ni skulle våga erpå det. Det leder mig till att ställa frågan: Varför skall ni då ständigtförfäkta att skall överge neutraUteten, vilket är den reella innebördeni den argumentation som moderatema fört i detta land och alltjämt för.Moderaternas reservation tiU utrikesutskottets betänkande är ingenting annat änen argumentation för ett uppgivande av den svenska neutraliteten. frågade om jag inte själv förhandlat ochnågon gång gått missnöjd från förhandlingsbordet. Jo, visst har jag det. Jagkan inte erinra mig att jag gått tillfredsställd från bordet efterdet att en uppgörelse träffats. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets heraställan. Avtal med EEC, m. m. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. (ra) kort genmäle: Det här uttalandet av rörandemoderata samlingspartiets inställning tiU neutralitetspolitiken är synnerligenegendomligt och ägnat att förbrylla. har verkligen inte någon somhelst anledning att betvivla att vi ansluter oss till den enighet i riksdagensom råder rörande den svenska neutraUtetspoUtiken. Den uttolkning som herrGeijer menar sig ha kunnat göra av och min reservation tillutrikesutskottets betänkande nr 20, som vi diskuterar, är så subjektivatt den inte har någonting med realiteten att göra. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Avtal med EEC, m. m. (vpk) kort genmäle: i spred här mytenom exportbortfallet. Jag vill till det säga att EEC;s andel av den svenskaexporten tiU 1969 har minskat från . Således harhandeln till EEC genomsnittligt haft en tredjedels procent lägre ökningstakt änSveriges export i genomsnitt. Detta blir inget exportbortfall av någon störreomfattning. Ätt påstå detta, såsom gjorde, är - det vill jagupprepa skrämselpropaganda, som inte har saklig grund. Med tanke på utrikesutskottets skönmålning av EEC-avtaletfinns det också en baksida av avtalet, vilken jag också har berört i mittinledningsanförande. Men låt mig återge vad sade i sitt anförande,"att det ur den synpunkten är illavarslande att regeringen drev igenombeslutet om att fördubbla löneskatten, en åtgärd som ironiskt nog träder ikraft med vårt avtal med EEC". Detta är typiskt för avtalets innebörd och hur manuppfattar meningen med avtalet: fler lättnader för kapitalisterna, fler gåvoroch mera julklappar - precis i likhet med regeringens förslag tillkonjunktur-stimulerande åtgärder . Och vem får betala det? Vem går det utöver? Jo, naturligtvis går det ut över den svenske löntagaren genom ökad indirektbeskattning och andra ekonoraiska pålagor. i Stockholra (s) kort genmäle: Helt kort om handeln med !