prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — För detförsta måste vi helt enkelt ta hund om de burn som i dug icke får någon tUlsynulls eller som hur så dålig tUlsyn utt sumhället måste träda emellun, eftersomföräldrurnu inte hur råd utt ordnu för burnen på rätt sätt. Men även om munburu tur dettu mycket enklu gmndläggunde kriterium visur all erfurenhetnödvändigheten uv utt sutsu på institutionsutbyggnuden. Det finns nämligeningen uppsjö uv dugburnvårdure utt ösu ur. Det finns inte hur månguburndugvårdure som helst. I självu verket finns det en ganska begränsad gmpp avbarndugvårdure, som man kan få och behållu i kommunernu. Ty de som åtur sig uttbli burndugvårdure är i stor utsträckning kvinnor som söker sig ut påurbetsmarknuden och för vUku dettu är ett genomgångsyrke. Omsättningen påburndugvårdure är uUdämt mycket stor ute i kommunernu, och mångu kommunerupptäcker också utt man inte kan rekrytera burndugvårdure i den utsträckningmun önskur. För det undru är det nuturligtvis här uv betydelse att setUl att föräldrarnus rätt tUl förvärvsurbete även kvinnomus guranteras ochutt mun kun föHu föräldrurnus önskemål när det gäller barntillsynen. Det ärutan tvivel så utt mujoriteten av föräldrurnu önskur institutionsvård.SjälvfuUet uccepterur mun fumiHedughemsvård om man inte kun få någon unnunhjälp uv sumhället, men det mun vill ha är institutionsvård. För det tredje och detta är anturligtvis det vUctigaste om man vill skupu bättre, mer utvecklingsfrämjunde och mer jämlUcuuppväxtför-hållunden för burnen än vud vi hur i dug, så måste mun sutsu påinstitutionsvård. Det råder inget tvivel bland dem som meru noggrunt setttill vud burnen behöver för sin sociulu fostrun och aUsidigu utveckling om uttdet är så. Arbeturrörelsen har ulldeles entydigt stäUt sig pä den linjen. Dethur LO gjort, och det hur de sociuldemokrutisku purtikongressernu under1960-talet gjort - detta har mycket sturkt understrukits i jämUkhetsrupportentUl purtikongress. I LO:s fumiHepolitisku progrum från heter det:"Burntillsyn i form UV dughem möjliggör för burnen utt under pedugogiskledning få en gmndläggunde sociul träning. Detta moment suknus nästun helt ifumUjedughemmen. Vi hur under utbildningskupitlet påvisut hur uvgörunde densociala bakgrunden kan varu när det gäller utt kluru skolurbetet. Genom denkollektivu barnverksumheten finns möjligheter utt utjämnu de nu ofta storaskillnaderna i fömtsättningar mellan olika barn. Således blir det även ettjämlikhetskrav från barnens sida att fä del av denna Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. Insikten om det positiva i den kollektiva samvaron ligger bakomutbyggnaden uv dughem och lekskola." heter det:"Till dennu förskolu bör som ett komplement knytus någrakvaUficerade famiHedaghem." Det är i stort sett uUt som sägs omfamidedaghemsverksumheten i dettu mycket umbitiösu och omfuttunde progrum förden frumtidu fumlHepolitiken. Jug hur velut klurgöru hur entydig arbetarrörelsen varitpå den här punkten för utt verkHgen också göra klart varför vi motionärer harvarit så beslutsammu utt upprepu dettu kruv när mun nu föreslår uttbulunsregeln skull avskaffas. Men vi gör dettu också mot en annan bukgrund. Videlur nämligen inte optimismen beträffunde utvecklingen och utvecklingstukten.I LO:s fumiHepolitisku progrum kräver man att burnstugornu skull byggus ut med15 000 plutser , så utt vi 1975 har 120 000 platser i daghem, dessutomplatser i fritidshem. 1971 har vi enligt vad som redovisuts istatsverkspropositionen - det är preliminäru siffror som icke är verifierude -41 000 dughemsplutser, 8 000 fritids-hemsplutser och 42 000fumiHedughemsplutser. Det är tillsummuns 91 000 plutser. 1972 hur munuppskuttut utt vi skulle hu tillsummuns 107 000 plutser. Det frumstår utun viduresom klurt utt vi icke på långt när kommer utt lyckus klara den uppsattamålsättningen. Kanske kommer vi att göra det om vi lägger ihop platserna idaghem, fritidshem och famidedughem. Fumideministern har sagt att vi hur huft en mycketkruftig igångsättning 9 400 platser. Det ärglädjunde om det är så. Men uv de siffror som sociulstyrelsen redovisat framgårutt mun under det förstu hade en mycket låg igångsättning 3 179plutser. Det hör också till bilden. Vidure är det här en igångsättning somkommit tUl medun bulunsregeln gällde och stimulerud uv de höjda statsbidragenoch de särskilda förmåner som kommunerna fick med anledning uvsysselsättningsläget. Efter dettu hur kommunemu futtut sinu budgetbeslut för1972, och de förbereder budgetbesluten . Där hur utun tvivel mycketkraftiga nedskärningur skett. Jug vet det från min egen kommun, och jug trorutt det går utt få frum sådunu uppgifter från undru kommuner också. Vi kunkonstuteru utt det nog inte finns uniedning till nägon överdriven optimism.Även om den siffru fumiHeministern nämnt skulle vuru typisk för utvecklingenligger den nämligen fortfarunde långt under LO:s krav. Vi hur ännu inte någotår kommit upp tUl en utbyggnud som ligger i höjd därmed. Vidure hur relutionernu förskjutits mellun fumiHedughemoch dughem. Vurje år under 1960-tulet hur untulet fumidedughem med kommunultoch stutligt stöd vuxit kraftigare än antalet daghem och vi har totalt flerfamiHedaghem än daghem. Detta var inte vad som avsågs i vårt famiHepolitiskaprogram. Det är givetvis bra att föräldrarna har en subventionerad barntillsynunder samhällelig kontroll. Men det vur inte en sådun ändring uv relutionernumellun fumiHedughemmen och daghemmen som avsågs. Dettu är inte en utvecklingsom kan leda till en aUmän förskola. Det finnsnågot mycket intressant redovisat i årets stutsverksproposi- tion,nämligen utt mun i kommunernu beräknur utt det endust skull tUlkommu3 000 fumiHedughemsplutser. Mun kun funderu över vud den siffrun tyder på. Jugtror utt det kun finnus fleru skäl tUl en sädun prognos. Ett viktigt skäl äratt många kommuner nu har nått upp till taket för balansregeln och därförstoppur expunsionen i stället för utt öku dughemsutbyggnuden så mycket attockså fumidedughemmen skulle kunnu utökus. Ett unnut skäl är utt de ökadelönernu till dugburnvårdumu nu på ullvar slå igenom och att kostnaderna förfumidedughemmen börjur bli högu; då skär mun ner även på den sidun. Om jug skull våga en gissning tror jug utt mun, om mun turbort bulunsregeln, kommer utt få en mycket kruftig höjning uvfumidedug-hemsutbyggnuden - utöver de 3 000 plutsernu. hur tulut speciellt om bidrugen tillfumidedughemmen; borgerligu motionärer vill utt de skull höjus och uttkvotregeln skull tus bort. Jug hur rout mig med - fustän det vur ett tviveluktigtnöje - utt räknu på hur storu bidrugen till fumiHedughem och dughem fuktiskthur vurit och är, i kronor och öre, och jug vill erinru om någru fuktu.Bidruget till fumidedughemmen är värdebeständigt - uv kommunernusnettokostnuder sedun mun drugit uv föräldruuvgifternu. Det innebär, inompurentes, utt kommunernu får mindre stutsbidrug när de höjer tuxun. Mun kunkritiseru den politUcen från mångu utgångspunkter, men också från snävtekonomisk synpunkt. Vi hur ulltså huft ett värdebeständigt bidrag. För minegen kommun var det 1970 uppe i per plats och det beräknaskomma upp till . Det betyder utt bidruget tillfumidedughemmen under de flestu år hur överstigit bidruget till dughemmen ikronor och öre och utt det kunske kommer utt göru det nu också. Det stutsbidrugsom nu utgår till dughemmen är nämligen per pluts, men mun hur endugoprocentig överinskrivning, och bidruget blir därför per inskrivet burn . Som vi ser blir effekten utt bidrugsgivningen till fumiHedughemmenfortfarande är mycket generös, och det finns ingen anledning utt i det lägetkrävu utt just de bidrugen skaU höjus ytterligure. Jug upprepur vud fm hur sagt; I det läge som vinu har, när vi väntur på förslug från burnstugeutredningen och den översyn uvfinunsieringsfrå'gornu som skull ske i unslutning tUl behundlingen uvburnstugeutredningens betänkunde i depurtementet, skull vi inte gå in och petupå bidragsreglerna. Jag tror för min del att vi för kommunernu behöverriktlinjer i lugstiftningsform som tulur om vilken stundurd i frågu omburntillsyn medborgumu skall garunterus. Innun vi här en sådun lugstiftningmåste vi hu stimulunsregler, och i vurie full skull inte dessa regler ändrusinnun vi kun bedömu burnstugefrågan i hela dess vidd. Vi har tagit hänsyn tUl det problem som man kun hu isummanlägg-ningssituationer och i kraftigt expansiva kommuner genom att föreslåen dispensregel, och jag tycker att det bör vuru tillräckligt för att klarasituationen för de kommuner som annars skulle hamna i ett orimligt läge. Jug vill särskilt på dennu punkt tu upp en suk, nämligenglesbygds-burnens situution. Här hur mun tulut som om det skulle vuru otänkburt Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. Bidrag till driften av barnstugor, m. m. ochonödigt att tillfredsställu glesbygdsburnens behov uv en ullmun förskolu. Munhur sugt utt glesbygdskommunernu, kommuner med små befolkningur, inte skuU behövubyggu någru förskolor för utt fä bidrug tUl fumidedughem, utunburntiUsynsfrågun skuU där lösus genom fumUjedughem. Jag är inte alls överens med dem som resonerur på detviset. Jag anser utt det är nödvändigt och även pruktiskt möjHgt utt kluru förskolefråganockså för glesbygdskommunerna och utt vi måste håll fust vid den målsättningen. Vi hur i dettu land haft en väldigt kruftigutveckling -en höjning uv den teknisku utvecklingsnivån, en höjning uvproduktionen och snubbt stegrude inkomster. Vi hur nog mångu uv oss nu kommitunderfund med att man kan diskuteru tUl vUket pris för somligu gmpper isumhället den utvecklingen hur köpts och vilku det är som har fått stå kvur påen låg stundurd för utt vi undru skull kunnu dru nytta av den högautvecklingen. Jug vill hävdu att bland dem som vi hur utnyttjut i dennusituation finns både de vårdbehövunde, inte minst burnen, och de som skullvärdu dessu människor. När vi nu har humnut i ett läge, där en utbyggdbarntillsyn böriar nå en sådan omfuttning utt den fuktiskt kostur något och desom sköter bumtillsynen börjur få löner som också kostur oss något, skull viinte inför dettu fuktum dra den slutsatsen utt vi inte har råd med detta. Vimåste i stället inse utt burnens uppväxtförhållunden skull få lov utt kostanågot och att detta utgör en bit av välfärden som måste få ta en del av våraekonomiska resurser i anspråk. Vi får inte inför detta stoppa kraven på en högkvalitet på barntiUsynen. Med dettu, herr tulmun, yrkur jug bifull tUl reservutionen7 vid punkt 9. I dettu unförunde instämde herrur och i Mulmö, fm , fm Luug, fm samt herrar ochHäU (samtHga s). Kvinnorna har under senure år blivit ulltmerstimulerude UV sumhället till urbete utunför hemmet, inte minst genom denskuttereform som genomfördes för ett pur år sedun. Men'hindren för uttkvinnornu skull kunnu utnyttju sin rätt utt förvärvsurbetu är ändå storu. I dugär det storu hindret bristen på burntUlsyn. Ätt det är kvinnornu som blirhindrude känner vi ullu väl, för det anses fortfarunde såsom nästan självklartatt det är kvinnun som skull ge upp utbildning och förvärvsurbete för utt vuruhemmu hos barnen, när sumhällets burntillsyn inte räcker tUl eller mun inte kunordnu på unnut sätt för sinu burn. Jug tycker utt det är ett hån mot kvinnun och ungu fumiHerutt först genom reformer stimuleru och sedun genom undru reformer ocksä geförutsättningur för yrkesengugemung. Arbetskruftsundersökningen 1971 visur uttdet funns 37 1 600 barn, vUkus mödrur förvärvsurbetur mer än 19 timmur iveckun. Bumtillsynen, om vi nu håller oss till någorlundu säkra siffror som vihelt känner, omfuttur fortfurunde mindre än 100 000 burn. Juganvänder mig då uv det plutsuntul som finns på barnstugor, i fumUjedughem och ifritidshem. Jug tycker inte utt mun som gör kun räkna in de barnsom vistas ett par i lekskolu, eftersom den vistelsen intelöser tUlsynsproblemet för föräldrur som vill förvärvsurbetu. Sumhället hur inte ordnut med tillsynsplutser så utt detens räcker till ensumföräldrurnu. Hur är dä tillsynen ordnud för övrigu näru 300000? Mångu gånger ur det provisorier, som sliter på både barn och föräldrar.Jag anser att vi inte har råd att misshushåUa så med barnen och inte heller medföräldrarna. Jug är litet förvånad över utt fleru tulure här i dugverkar nöjdu med utbyggnuden och tulur om att vi bygger ut så mycket, närbristen ändå är så stor. Trots den utbyggnad som sker står fortfurunde likumånga barn utunför den tillsyn som sumhäUet unordnar, eftersom fler och flerkvinnor kommer ut i yrkeslivet. Vi skuU inte tro utt det i frumtiden blir såmångu som kommer utt kunnu ordnu privat burntUlsyn - i dug finns det rätt mångupruktikunter som ser till burnen i fumiljernu, men vi vet utt det nu fordrusmindre praktik för yrkesutbUdning än tidigure. Jug tror heller inte utt de ungufamiHerna kun förlitu sig till mormor och furmor i frumtiden, eftersom ocksåmormor och furmor kommer utt förvärvsur-beta och således inte kan hjälpa deunga famiHerna. Jug tycker därför utt de beslutunde med ullu medel måstesöku sumordnu och utöku sumhäUsinsutsernu, prioriteru utbyggnaden avbarntillsynen gentemot undru insutser, tUlvurutu ullu möjligheter och sätta sommål utt vi skall byggu burnstugor, stimuleru tUlkomsten uv godu fumUjedughem,ge utbUdning för burndagvårdare och tUlvurutu den urbetskruft somburndugvårdurna representerar. När vi är i ett sådunt läge - jug vill kullu detför ett prekärt läge - utt vi inte kan ordna tUlsyn för större del av barnen änsom nu får är fullet, tycker jug inte utt vi bör tulu så mycket om uttprioriteru den enu eller den undru formen. Det är inte tid att göra det, utanhär gäller det att klaru uppgiften så hyggligt som möjligt. Jug skull gärnu medge utt jag personligen tror attbarnstugeformen är den bästa, men när vi vet att vi under mångu år frumöverinte hinner byggu i kupp, utt det inte finns tillgång till utbildud personulför burnstugornu och att mun ute i kommunerna pusslur på ullu sätt för attkunnu fördelu personulen mellun uvdelningurnu så att det finns någon utbildadpä vurje uvdelning, då tycker jug, herr tulmun, utt vi genom riksdugsbeslut börunderiättu tillkomsten uv bru fumiHedughem - jug poängterar; bru fumUjedughem. Det har jag redun sagt, men jag kun upprepudet, eftersom det är enkelt; vi hjälper kvmnor och famiHer och känner ansvargentemot burnen. Därför är de smä försök uti tu bort bulansregeln som hargjorts från regeringens sida tacknämliga. Jag hoppus ocksä utt de sä småningomskall föHas även av ett borttagande av kvotregeln. talade om förskolans positiva inverkan påbarnen. Där är vi naturligtvis helt eniga - , äntligen! Det är nämligen trotsallt inte så värst länge sedan LO, som stär så näru, tulude omlekskolun, förskolun eller vud mun nu unvänder för benämning, som den Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. Bidrag till driften av barnstugor, m. m. sistaresten av finskolun. Men är vi nu överens, hoppus jug utt vi också inom enrelutivt näru framtid skaU kunna få beslut om en allmän förskolu. Sedun talade om utt även burnen i glesbygdenbehöver förskolun. Ja, nuturligtvis behöver de det, minst liku mycket som undrubarn. Men för att vi skuU kunna nå även glesbygdens barn med förskolun måste vi det viU jag redun nu säga inför det framtida beslut som vi skuU tu - göruförskolun obligatorisk. Jug yrkar bifall tUl reservationerna 8 och 9. () kort genmäle: Mun blir Utet betänksum inför de bristandekunskaper som företrädare visat på detta område. visste inte om att servicekommittén kommit ut med några betänkandenulls. Odhnoff tulude om dettu för honom och lovude utt skicku överdem. Fm vet inte om att när burnstugeutredningen isin diskussionspromemoriu tulur om förskolu, när LO och TCO gör det i sinufumUjepolitisku progrum, då innebär dettu ulla former uv verksumhet iinstitution före skolåldern. Med förskolu menus ulltså både dughem ochlekskolu. Det är dettu jug tulut om i det här sammanhanget. i (c) kort genmäle; Jag efterlyste förslagfrån servicekommitlén. talade om - men detta visste jagförut, - att det kommit frum betänkunden och redovisningur. Mennågru förslug hur inte frum lugts, och det vur sådunu jug efterlyste. FrökenMÄTTSON (s): Jug hur begärt ordet för utt yrku bifull tUlreservationen 7 under punkten 9. Jag gör det inte enburt därför utt jug ärmotionär och mitt numn ulltså återfinns under motion. Jug tycker uttfru och lagt fram alla de sakskäl, som kan dras fram i endebatt för bulunsregelns bibehållunde. Att jug står här beror främst pä utt jagrepresenterar . Det är i denna egenskup jugunser det nödvändigt utt påpeku utt jug är djupt bekymrud över försluget - ochtroligen även beslutet - utt ta bort balansregeln. Jag minns den stora principdebatt vi hade när den år 1968infördes och hur både min organisation, andru socialdemokrutisku orgunisutioneroch LO med glädje hälsude försluget. hude man kunnut riskeru attbulansregeln tagits bort utan någon större debatt. Jag noterar med stor tUlfredsställelse att utskottet i sinseriösa behandling inte varit lika mycket utan tvekan som propositionen. Muntrycker mycket sturkt på utt vi måste studeru verkningurna uv balansregelnsslopunde. Om den negutivt skuUe påverku barnstugeutbyggnuden, kommer man attöverväga andra åtgärder för att föru in utvecklingen i rätt riktning. Jugtycker utt dennu tveksumhet i utskottets skrivning är värd utt understryku. Man bördock frumhåUu något som icke, såvitt jug kunnut se, berörts När diskussionen förts om ett borttugunde uv bulunsregeln, hur munuppenburligen också tänkt på vissu svårigheter som de nuvurunde bestämmelsernumedför för en del kommuner. Det rör främst sådunu kommuner som fått känning uvkommunsummunslugningur och storu inflyttningskommuner. Jug tror utt det ävenutifrån dessas synpunkt är värt att peka på reservationen 7 under punkten 9,som undertecknats av och fm . Här sägs klart och tydligtut utt dessu svårigheter bör kunnu lösus genom övergångsbestämmelser. Kungl.Muj:t skulle ulltså få möjlighet utt utfärdu dispens i vissu särskildu fall underen övergångsperiod. Såvitt jag kun se är dettu en långt bättre väg än utt tubort bulunsregeln. Ungu föräldrur föredrur dughemsverksumhet. Det visur inteminst en mycket färsk undersökning som gjorts i av Kommunalarbetareförbundetdär. Vi har en grupp ungu flickor som för min orgunisutionsräkning häller på att urbetu ut ett familjepolitiskt program som också byggerpå en allmän förskolu. Med de erfurenheter jug och mångu undru hur beträffundeoviHun i borgerligt styrda kommuner att bygga ut barnstugeverksamheten i denriktning vi önskar, kan man hysa vissa farhågor för utt ett såduntframtidsprogrum uldrig går att genomföra, om man inte viu bulansregeln ienlighet med föräldrurnus egen önskun styr i riktning från fumiljedaghem till barnstugor. Med det, herr tulmun, ber även jug utt få yrka bifall tillreservutionen 7 vid punkten 9. Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. HerrÅKERLIND (m); uttryckte sin förvåning överutt de borgerligu purtiernu i höstus var ense om att man skulle höjustutsbidrugen till den kommunulu fumiHedughemsverksumheten från 35 till 50procent men utt moderutu sumlingspurtiet uv någon uniedning hur hopput uv, somhon säger. Ju, den unledningen är ju att en utredning nu hurtillsatts för utt se Över kostnudsfördelningen mellun stat och kommun. Dennautredning skull tu upp önskemålen både om en höjning uv bidrugen för denkommunulu fumUjedughemsverksumheten och en höjning uv stutsbidrugen till dekommunulu bostudstilläggen, som behundluts under en unnun punkt här tidigure. Vi unser inom moderata samlingspartiet fortfarunde att enhöjning av statsbidrugsprocenten på bådu dessu områden är i högstu grud önskvärd.Med hänsyn till den nu tillsuttu utredningen, som vi hoppus skull ge snururesultut, vUl vi dock inte nu föreslå någru storu förändringur ibidrugsreg-lernu. Däremot fullföHer vi förslugen både om slopunde uvbulunsregeln, något som föreslås i propositionen, och om slopunde av kvotregelnför bidrag till kommunerna just för utt skupu bättre rättvisa mellankommunernu. Därför, herr tulmun, yrkur jug bifull till reservutionen 8ungående slopunde uv kvotregeln. Bidrag tiU driften av barnstugor, m. m. Jug tycker det är ungeläget utt deklureru uttvi här är helt ense om utt den form uv burnomsorg som prioriterus är den som skeri burnstugornu. Det är min mycket bestämdu uppfuttning utt det är denna formsom skall sättas främst. När det sedan gäller den bulunsregel som är underdebutt, hade vi ju under remissdebatten tillfäUe utt ge våru synpunkter. Jugvill hänvisu till de motiv för slopunde uv regeln som jug då förde frum. Det förslug som ludes i stutsverkspropositionen innebärinte någon förändrud syn på fumiHedughemmen som komplement till dughem, utundet skull ses som ett försök utt skala uv en byråkrutisk överbyggnud, som närden infördes vur riktig och berättigad men som har överlevt sig själv päde flestu håll. Jag tulude då också om att jug inte såg dettu som någonstor principiell frågu. Om det skulle visu sig utt den grund som vi lude frum istutsverkspropositionen inte skulle hållu, om ulltså prognosernu omburnstugeutbyggnud skulle visu sig vuru ulltför optimistiska och att mun istället i kommunernu lude om kursen och slog in på utbyggnud uv fumUjedughem,ju, då skulle det självfullet bli uktuellt utt tu upp frågun om bulunsregelntill prövning igen. Jag kun buru konstuteru utt utskottet hur skrivit ungefär isummu tongångur som jug unvände i den ullmänpoli-tisku debutten den 4 februuri. Det är naturligtvis att beklugu utt igångsättningen påburnstugesidun temporärt gick ned i börjun uv 1971, men vi kun ju knuppust tudiskussionen om bulunsregeln till intäkt för dettu. Den existerude ju då. Denutbyggnad som har skett nu har ju i hög grad kommit tUl sedun det blev känt uttdet funns förslug om slopunde uv bulunsregeln. När fröken frumför bekymmer å Kvinnoförbundetsvägnur, vill jag gärna lugna henne. Det finns alltså inga principiellumotsättningur i dennu fråga. HerrROMANUS (fp); Mun borde kunske inte läggu sig i det härprivutu sociuldemokrutisku meningsutbytet om regeringens förslug utt tu bortbulunsregeln, men det är någru suker som sude som inte kun få ståoemotsugdu i den här debatten. lever ju i en värld uv svurt och vitt. Det är denpolitisku och fuckliga arbeturrörelsen som hur drivit på dughemsutbyggandet, iriksdugen och i kommunernu, under hårt motstånd från de borgerligu. Och nuvill de borgerligu ute i kommunernu skäru ned, medan ullu sociuldemokrutertalar för att barntillsynen måste sättus först och byggus ut. Det är ungefär såfru ser utvecklingen. Men om det är på det suttet, varför sade dåsocialdemokraterna i nej till många förslag från bl. a. folkpartietunder 1950- och 1960-tulen utt mun skulle skynda på den här utbyggnuden uvbumtillsynen; utt mun skulle göru mer från stutens sidu? Och hur träffut någon uv de mångu sociuldemokratiska kommunulpumpur som undertiden frum tUl mitten uv vur en sådun effektiv spärr mot enutbyggnad uv burnstugor i kommunernu? Jug vet inte hur fru Duhl hurbukom sig inom urbeturrörelsen, men någru uv dem hur hon kunske ändå träffut.Jug kun försäkru, utun utt ha så oerhört många kontukter i den rörelsen, uttdet finns åtskilligu, och de är fullt synligu även för oss undru. Så det gårinte utt försöku inbillu någon utt den här svurt-vitu världsbilden är riktig. Burnstugebyggundet tog furt i mångu kommuner just efter1966 års vul, då ett ledningsskifte ägde rum. Jug påstår nu inte utt orsukentill det enburt vur utt nyu purtier kom i ledningen, utun jug tror utt detgunsku mycket vur en generutionsfrågu. Men det vur ändå på mångu håll så uttsociuldemokruter, som hude hållit tillbuku burnstugebyggundet, fick lämnu platsför borgerligu poUtiker såsom säger - folkpartister - sompå sitt program inför vulet hude tagit upp att barnstugebyggandet nu skuUeökas, och som sedan också genomförde detta när de fick tiUfälle. Jug undrur om det inte finns någon unsvurig sociuldemokrutute i kommunernu som av bistru ekonomisku skäl medverkur till utt hållutillbuku utvecklingen uv bumtillsynen?