prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta förhållandeförsvårar utan tvivel i väsentlig mån kommunernas gemensamma strävanden attskupa en i alla uvseenden attraktiv region meUan residensstäderna Karistad ochVänersborg, För och Åmåls kommuner står det fullt klurt, utt ennödvändig fömtsättning för regionens fortsutta utveckling är en annuninstäUning än den som hittUls visats från statsmukternas sida i fråga om denstatliga förvaltningens lokalisering till inte enbart storstäderna och de s, k,storstadsalternutiven, Kommunema har också för sin del tagit konsekvensen avdenna syn och samarbetar intimt för att bL a, påverka statsmakterna atttillföra regionen ersättning i första hand för den statliga förvaltning somregionen redan Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet mist samtdessutom för att tiUföra regionen ytterligare statliga förvaltningsenheter, I lokuliseringspropositionen 1970:75 uttulas uttregionulpolitiken skull skupa ökud jämlikhet i ekonomiskt, sociult ochkultureUt avseende mellan människor i oHku regioner, Dettu mål innefattarenligt propositionen också ett ansvar för att strukturomvandHngen och denekonomiska tiUväxten sker på ett sådant sätt att de enskilda mäniuskornastrygghet värnas. Den regionala pohtiken syftar alltså bl, a, till att reduceravälfärdsförluster för människor som drabbas av strukturförändringar och därmedsammanhängande förändringar i urbetsmurknud och boendemUjö, I proposition 1971:29 ungående omlokulisering uv vissstutlig verksamhet frumhöU departementschefen utt utflyttning av centralstutlig verksumhet måste ses som ett led i den regionala politiken. Jag har försökt redogöra för syftet medmotionen, varför undra orter än de s, k, storstadsalternativen bör komma ifråga vid utflyttning av statliga myndigheter och vurför justSäffle-Åmålregionen bör utpekus som mottugure. Med dettu, herr tulmun, ber jugutt få yrku bifaU till reservationema 1 och 2 tUl inrikesutskottets betänkundenr 5, HerrFÄGERLUND(s): Något hur gått sedun vibörjude debutten, Vud vi diskuterur här är egentligen ett förslag om 6 miHonerkronor tiU förberedelse uv den omlokulisering vi beslutude , I samband med denna punkt har vi i utskottet ävenbehandlat en hel del motioner, vilka föranlett fem mycket splittradereservationer. Det är därför så många tulure vurit uppe, Re.servationernu harockså undertecknats av olika utskottsledamöter. Även om jag här inte ämnar gä in på nägon direkt principieUdiskussion ~ den fär vi väl föra när det kommande förslaget om utlokaliseringtas upp tiU behandling - vill jag i alla fall nägot kommenteru de oliku tulamu.Jag tror att detta sker bäst genom utt jug tar reservationernu i den ordning definns infördu i inrikesutskottets betänkande nr 5, Den första reservationen är, som i Tvärålundredan påpekat, en uppföHning . Den gäller valet av orter. Även herrGustufsson i hur vurit inne pä den frågun, I vad gäller förslaget om att det enbart skall varastorstadsalternutiv som skall kommu i fräga viU jug nämna att utskottetsskrivning gick ut på att alternativ tiU storstäderna måste varaattraktiva och utt det var nödvändigt att koncentrera resurserna. Härför taladeäven att den statliga verksamheten borde flyttas gmppvis. Men vi sade också attäven undra orter kunde komma i fråga i det här summunhanget. Därför tycker jagatt tulet om enburt ett storstadsalternutiv är ointressunt och felaktigt i dethär sammanhanget. Även reservunterna säger, att för att en ort skaU kunna taemot en utlokalisering måste det finnas tillfredsställande kommunikationer, endifferentierad arbetsmarknad och god service. Men även andra orter änlänscentra bör komma i fräga. Jag noterar med tacksamhet att iTvärålund sade att endast ett begränsat antal orter i vårt land kan bUmottagare, och det är nog ganska viktigt att vi äröverens om detta frän början. Det finns ju inte hur mycket folk som helst iStockholm som sysslar med s, k, centraliserad verksamhet och som kan flyttasut. Därför kan man inte tänka sig en utflyttning till alla de orter som hurintresse av en sådan här verksamhet. Utskottet har sagt att även andra orterkan komma i fråga, men reservanterna anser tydligen att den reservation som jaghär har besvarat går litet längre än så. i har avlämnat en reservation, ivUken han önskar att utskottet skall göra ett uttalande tUl förmån förÅmål-Säffle-regionen. i har redan klargjort varförutskottet inte anser det. Han sade nämligen att tiden inte nu är inne attdiskutera konkreta orter, utan att vi får göra det i ett annat sammanhang. Detintressanta med den här reservationen är att som skäl till bör ta med Åmål-Säffleregionen säger, att utskottet gjordeuttalanden till förmån för de fyra nordligaste länen och sydöstra ochatt man därför nu borde kunna göra ett uttalunde för den här regionen. Det finnsett gammalt talesätt som säger: Alltid något, sude den som fick se . Hurmun då också fått med , sä anser tydligen att dennaregion gott kan jämföras med de fyra nordligaste länen och kanske t. o. m.anses varu större än sydöstra , där vi inte hur gjort någon som helstortklassificering i det här sammanhunget. och ett pur ledamöter på Jönköpingsbänkenhar här instämt i det förslag som i fört fram i sinmotion om att man nu skall besluta om en flyttning av domänverket frånBorlänge-Falunregionen ner till . i säger attutskottet inte på nägot sätt har inlåtit sig i en sakdiskussion. fördeutskottet en ganska ingående sakdiskussion om detta. Vi har sammauppfattning som , nämligen att de regionalpolitiska argumenten väger överför . Vi anser i och för sig att domänverket lika väl kunde liggui . i säger utt vi påstår utt en utlokuliseringtill Borlänge-Fulunregionen räcker för att lösu problemen där, men jug trorinte att den statligu utlokuliseringen på något sätt löser problemen för dessuorter om mun där sätter sig med armarna i kors fram tUl . Det måstemycket annut tiU för utt lösa den problematiken. Något nytt har som sagt intetillförts denna fräga sedan förru året, och vi unser fortfurunde utt delokuHseringspolitisku skälen är det som betyder mest. När i säger utt kommunalmännen iBorlänge-Fulunregionen kanske inte är så intresserude av enutlokalisering dit, vUl jag upprepu vad jug sude , nämligen att det ärbättre för kommunulmännen i dennu region att ha en fågel i handen än tio iskogen. Det är lätt att här ge löften om att vi skall flytta det ena ellerandru verket, men jug hävdar bestämt liksom att det finns inget verk somman kan placera - ursäkta att jag säger det - norr om utan utt finnanågon ort söder om som är mer attruktiv för personalen. Därför har vihållit fast vid vår tidigare uppfattning. När jag nu går över tUl reservationen 4 hoppas jag attutskottets värderade ordförande förlåter mig att jag inte böriade med hansreservation, som är nr 5. Jag tar dem nämligen i nummerföljd, som jag Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Nr 4 är en moderatreservation, och bäde ochherr har varit uppe och talat om den. Först talar man ompersonulinflytundet, och det kun väl vuru riktigt. Vi hude storu diskussionerom det . Låt mig här citera ur en tidningsartikel, baserad på enenkät och med överskriften: "Samråd har fungerat fint i frågan omutlokalisering". Man intervjuar en fm , som är med idomänverkets dänste-mannaförening. Hon säger i fråga om utlokaliseringen:"Just i den aktuella frägan om utlokaliseringen tycker jag attföretagsdemokratin har fungerat fint. Vi var i företagsnämnden underrättade omplanerna. Ledningen har lyssnat till oss, och vi har exempelvis hjälpt till medordalydelsen i generaldirektörens yttrande i utlokaliseringsärendet. Vi haräven besökt och ." Det är vad som sker i den nu beslutade utredningen. Närdet gäller de förslag tiU omlokalisering som väntas så har jag härStatstjänstemännens riksförbunds tidning, SR-nytt nr 1 1972. Där säger manföljande: "I varje fall: samarbetet fungerar tämligentiUfredsstäUande. Delegationen har ;|emensamma sammanträden medpersonalorganisationerna ungefär en gäng och vid dessu sammunträdensker ett ganska fritt meningsutbyte." Litet längre ned står det:"Delegationen förefaller ocksä angelägen att ta del avpersonalorganisationernas uppfattningar och ta hänsyn tUl den kritik som riktasmot utredningsarbetet." När det gäller personalpolitiken har vi ulltså här ettuttulunde om utt man tycker att företagsdemokratin fungerar gunsku hyggligt idettu summunhung. Men vud som är intressunt är utt mun imoderatreservationen, undertecknad uv herrur och , tur upp deekonomisku analyserna. talar om att den här koncentrationen berorpå att företugen har fått höjdu pålugor, höjda skutter, avgifter och dylikt.Därefter kommer - och det gör även - in på denstutligu verksumheten och tulur om att det bhr högre kostnader om mun flytturut statliga verk. Vi har ingen riktig utredning om vad det kostar, men det blirdyrare, heter det. Det är möjligt att det blir dyrare, men kan inte det ocksäbero pä utt vi nu för en lokaliseringspolitik? Jag hur själv sugt utt jugansluter mig till tunken på utlokulisering med ögonen öppna för att det kommeratt kostu pengur. Vad den enskilda företagssumheten beträffur så är ju skatter,avgifter eUer pålagor desummu vare sig företagen är placerade i , iSkåne eller i Norrlund. Men vad som kan ha verkat styrunde pä utvecklingen ärde kostnuder mun äsumkus vid en decentrulisering. Därför måste mun, när man turupp en debutt om de ekonomisku aspekterna, ha klart för sig attomlokaliseringen kommer att kosta en del pengar. När det gäller den purlumenturiska kommittén kun mun jufråga sig vad en sädan skulle ha för uppgift. Skall den grunsku ellereventuellt ändra tidigure utlokuliseringsbeslut? Eller skull den grunskudelegationens nya förslag? Jag förstod av utt hun unser utt detinte behöver brädsku med en ny omgång i frågu om utlokulisering. nämligenatt innun vi futtur ytterligare beslut bör vi först ha erfarenhet av denutlokalisering som redan är beslutad. Då skulle vi ju fä vänta ända till 1976innan vi kan fatta ett nytt beslut om utlokulisering. Jag anser för min del attdetta skulle vara en allför läng väntan, som skulle medföra en förskjutning itiden av genomförandet. Vi kan ju konstatera att delegationens förslag skallframläggus i muj och utt mun räknur med utt efter remissbehundling kunnu kommufrum tiU ett beslut nägon gång 1973. i Ärviku, utskottets värderade ordförande,har motiverat det förslag som framförs i reservationen 5, som avgivits avfolkpurtiet. Hun tog också upp bukgmnden härtill, nämligen utt mun redun underfjolåret hade ett särskilt yttrande i detta sammanhang, där man konstateradeatt det då föreliggande förslaget i begränsad utsträckning hade tillgodosettderas krav, t. ex. när det gällde , där vissa verksamheteröverförs till medan en del blir kvar här i . Jag vill framhålla utt det i dettu summunhung mäste bliett bäde-och och inte bara ett antingen-eller. i och herrPersson i har nämnt att man inom domänverket efter beslutet om enomlokalisering har börjat se om sin organisation och därvid konstaterat, attdenna är så stor utt den genom delegering kun minskus från 400 till 150tjänstemän. Detta tycker jag på sätt och vis är gunsku bru. Det stora felet är välatt denna utredning inte kom till stånd innan en utflyttning beslutades. Kunskehude mun kunnut varu kvar i , som det stora flertalet vill. Måhändasker det inom en hel del verk en omvändelse under galgen när det gäUerdecentraliseringspolitiken, och jag har ingenting emot att mun kommer dithän. Jug vUl säga någru ord om decentraliseringen. Först ochfrämst måste vi vara överens om att det även vid en eventuellt fortlöpandedecentralisering efter samma mönster som är oundvikligt att de tungabesluten fortfurunde kommer utt futtus i . Jug tycker ocksä och detvUl jag säga till i , som tog upp det särskilda yttrandetfrån huns parti utt det vid en delegering ut till länsplunet inte kun bli desmå länen. Jämtlunds, och län, som fär överta de flestaarbetsuppgifterna, utan att det dä i huvudsak blir , ochMalmö som fär fullgöru dem. Och det är ju där som koncentrutionen finns. Ensådan decentralisering kommer att ha mycket liten betydelse för de regioner somjag tror utt i och jug är överens om utt mun behöverhjälpu i dettu summunhung. Dessutom utreds ju delegeringsfrågan av länsberedningen,och man kan väl knappast begära mera i detta sammanhang. Efter det senastebeslutet om hur regionalpolitiken skall styras kan man ocksä fråga sig, om vihär i skall diskutera regionalpolitiska spörsmål och om de inte skallslussas ut på länsplanet för att avgöras inom de olika regionerna. Detta ärkanske den sista debatt vi för om och statsmakternas styrning av deregionalpolitiska medlen. Med det anförda ber jag att på alla punkterfå yrku bifall tUl utskottets förslag. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: Låt mig först säga till utskottets viceordförande att jug delar hans uppfattning att vi skall förahuvuddebatten i denna fråga när propositionen kommer, sannolikt . Skälettill att jag så pass utförligt har berört vårt förslug om decentralisering äremellertid utt vi, som jag sade, vill ha detta prövat vid sidan om det andraförslaget. Därför är vi redan nu tvungna att drivu våru synpunkter i dennufråga mycket bestämt och att utförligt motivera dem. sade att domänverket är ett exempel påomvändelse under galgen. Jag tycker också att det är väldigt bra att vissa verkhur tagit allvarligt på det här och att de både gjort en rationaUsering ochföreslagit en decentralisering. Låt oss gärna säga att vårt krav om utredninghar kommit , men vad som ägt rum visar ändå att kravet är motiverat nu.Det blir inte bättre, om vi skjuter det ännu längre . Här finns juett bevis för att vi är ute på verkligt fast mark. Verken bör få uppdraget attmycket skyndsamt redovisa till vilken nivå de skuUe kunna decentralisera sinverksamhet, om de får den möjligheten som alternativ tiU utlokalisering av helaverk eUer delar därav. är inte med på reservationen 1 och var detinte heller . Längst ned på s. 4 sumt på s. 5 i betänkundet finnsmotiveringen för detta. Jag tycker utt vad som står där utgör tiUräckhgtunderlag för att vi har tugit ställning på det sätt vi hur gjort. Vi hur sagt att de orter som skall tu emot de stutliguverken eller delur av dem skuU kunnu erbjuda en sådun service i form avdifferentierud urbetsmurknud och godu kommunikutioner utt de verkligen äralternativ för dem som skull flyttu ut. Vi har inte bundit oss till de ipropositionen föreslagna orterna, och det anser jag mycket väsentligt.Utskottet hur sugt att även andru orter än de som var aktuella i anledning avpropositionen kunde komma i frågu i sumbund med kommande utlokalisering. Dethar vi vidhållit, och det är skälet tUl att vi inte ställt oss bukom den reservationsom har nr 1. HerrGUSTAFSSON i (c) kort genmäle: sade att vi borde slutu tuluom storstadsaltemativ. Det skaU vi gärnu göru, och vi har heller inte börjat.Det var väl departementschefen som nämnde dem i propositionen till förra åretsriksdag. Vidare borde vi avvakta beslutet om regionalpolitiskahandlingsprogram, sade . Jag vUl hänvisa tUl vaddepartementschefen sade i propositionen, nämligen att det förhällandet attstatsmakterna ännu inte tagit ställning till ett regionalpolitiskthandlingsprogram inte bör utgöru nägot avgörunde skäl för utt skjutu pä ettbeslut rörunde omlokuliseri:ng. Men det kanske inte var detta jag fäste mig mest vid, utundet vur tulesättet, som vi väl alla har hört: Alltid något, sade han som fickse . Jug tycker utt det är beklämmunde utt få höru det här. För människornai vår region är det inte särskilt uppmuntrande. Där erfar man ofta just dennainstäUning, speciellt frän stutsmakternas sidu. HerrFugerlund sade att jug "hängt på" för utt därmed jämställu denregionen med de nordligu länen och sydöstra . Det finns en bukgrund tiUdetta. Säffle-Åmålregionen är urbetsmurknudsstyrelsens A-region. Vidure sägsdet i förra årets proposition att man valt som mottagurort uvstutlig verksumhet på grund uv det näru kommunula sumurbetet mellan dessu bäggestäder, och det förhåller sig på summa sätt när det gäller . Imotionen frumhåUes utt det förekommer ett nära samarbete. Även dennu region urbetur, som det hur sugts här, undergulgen. Den ena stutligu verksumheten efter den undru försvinner. Jug vUlerinru om Åmåls besvärligu läge pä urbetsmurknuden. Där hur funnits ettbetydande untul sysselsättningstillfäUen vid SJ:s verkstad. hur därurbetut fleru hundru mun, men verksumheten hur skurits ner. I hurdomsugu, åklugare osv. försvunnit, och poHsdistriktet finns bara tills vidare.Åmål är bekymrad för domsaga, åklagare, exekutionsverk osv. Denna region, somligger mellan två residensstäder, och Vänesborg, tycks vara pä väg attdö ut. Det är därför jag har tagit upp dess problem i det här sammanhunget. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrOSKARSON (m) kort genmäle: sade att domänverket kundelika gärna ligga i . Nej, , det kun mycket hellre liggai , ty det är den bästa platsen för domänverket. Han säger också attdet beror på den regionalpolitiska målsättningen att domänverket förlades tillFalun-Borlänge och i och med detta avfärdar man alla andra argument. Jag vUlhävda att det är möjligt att nå ungefär samma regionalpolitiska effekt genomatt decentralisera som den man nu söker nå genom att fiytta ut verken i derashelhet. Dei bör vuru möjligt utt genomföru i och för sig önskvärdu decentruliseringuruv den stutliga verksumheten och utt göru dettu efter rutionellu ekonomiskaanalyser och under hänsynstagande till de olika my .dighetemas kostnader ocheffektivitet. säger vidare - och det har berörts tidigare- att det är en omvändelse under galgen. Jag hur hört dettu uttryck tidigure,och jug kan inte underlåta att reagera mot det, ty det är inte med sanningenöverensstämmande. Jug kun återigen ta domänverket som exempel. Detta verkhar genomfört en mycket stark rationalisering i vadgäller befuttningshuvurnu ute på fältet. Mun har minskut antalet skogsurbeturefrån 15 000 tiU 5 000. Då säger någon att det beror på den tekniskautvecklingen och på att man gått över tiU helårsanställning. I storutsträckning förhåller det sig så, men det förtar dock icke det faktum attminskningen ägt rum. 1967 tUlsattes en organisationsutredning inom domänverket,och den gav till resultat att man minskade antalet revir från 90 till 68,antalet överjägmästarområden från 11 till 8 och antalet bevukningsomräden från450 tiU 300. Dennu utredning påböriudes 1967, och den har också gett resultut. Jag kan inte häUa med när hun säger utt detär en omvändelse under galgen. Jag är övertygud om utt summu strävun som Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet finns hosdomänverket också finns inom andra statliga verk, att man verkHgen försökerrationuliseru för utt minsku den centrulu förvaltningen. hur en kontorsfunktionsutredning som också ärpå gång. Den tur sikte på att minska just dessa funktioner både i ochute i lundet. Som här tidigure sagts siktur man på utt minsku den centrala förvaltningentUl under 200 dänster. Dessutom har mun en utredning, DV 75-80, som tur siktepä riktlinjerna för domänverkets organisation frumtiU 1975-1980. Därför tycker jug utt det är orätt, , närmun om de statligu myndigheterna och de statligu verken använder argumentet uttde kommit underfund med att mun också kan decentralisera en del av verksamhetenförst i och med att utlokaliseringen blivit ett faktum. Så är det inte. sude något om en personulenkät i entidning, där en personalrepresentant skulle ha uttalat sig mycket positivt omföretagsdemokrati. Jag ifrågasätter inte det på något sätt, men jag kun ändåinte underlåtu utt tulu om utt enligt en undersökning som gjorts är en mycketstor del av befattningshavarna inom de statliga verk som skall utlokaliserasi etupp 1 icke beredda att flyttu med till den nyu platsen. HerrPERSSON i (s) kort genmäle: Jug konstuterar att utskottets ärade vice ordförandeinte gick in på någon som helst sukdebutt, där han ställde plus och minus motvurundru, utun hun gjorde det rätt bekvämt för sig genom utt liksom buruförsvuru status quo, jämfört med fjolårets beslut. Inledningsvis säger att jag skulle ha settdetta som enda möjligheten att lösa sysselsättningsfrågan iFalun-Borlängeregionen. Jag framhöll tvärtom mycket starkt att detta var enytterst margineU, om ens någon, lösning av frågan och att mycket rejälare greppmåste tas för att klara den uppgiften. Jag är angelägen, herr talman, att fådet rättat i protokoUet så att inget missförstånd uppstår. Sedan säger att han tror attFalun-Borlängefolket tycker det är bättre med en fågel i handen än tio iskogen. Det är ju en maxim sorn har gätt i varenda kotte i detta land frän ålder. Men här äi det på sin höjd fråga om en skattefågel, herrFagerlund. Man får dit en del folk från , men man får intearbetsuppgifter för de människor där uppe som väntas bli arbetslösa inom kort.Om man fattar ett beslut om utlokalisering av domänverket med dessa magrautsikter tUl sysselsättning för folk som har svårigheter är det en viss riskatt den här fågeln i handen föranleder staten att hålla sig passiv underförebärands att den har skickat ut ett verk till . Och alla inserväl - jag är övertygad om att också gör det att dettainte på något sätt löser sysselsättningsproblemen i bygden. Jag vUl ulltså hävda att det verkligen är att ha omtankeom Falun-Borlängeregionen utt föra ett sådunt resonemung som jag har fört: detbör tus rejälare tag och . Vi får inte vänta förutt lösa de problemen. FöHaktligen blir det inget motiv kvar för utt vidhållude redan fattade besluten med alla deras svagheter. Så sägerherr Fageriund att han har fått det intrycket att företags- Det är möjligt. I det speciella sammanhang som jagtalar om vet jag emellertid att de anstäUda inte uppfattar det så att denfungerat tUlfredsställande, eftersom de på allt sätt har försökt att få enändring av besluten. Jag vet också att de anstäUda helt delar min uppfattning,att de föreslagna åtgärderna inte vilar på objektiva gmnder från verketssynpunkt och från näringssynpunkt. i (c) kort genmäle: resonemang om delegering uvbeslutsfunktionerna föranledde mig att begära ordet. Om jag förstod rätt menade han att endelegering skulle beröra främst länen närmast och inte sådana län somJämtland, m. fl. I så fall tror jag att harmissförstått vad en decentralisering av beslutsfunktionerna måste innebära. Vikun ta exemplet domänverket inom den statliga sektorn, vi kan ta exempletSkandiakoncemen inom den privata sektorn. Jag ber att få hänvisa till en debatti i anledning av motionerna om länsdemokrati och tUl vårmotion nr 290 . Naturligtvis bör beslutsfunktionernu delegeras tiU samtligalän vad gäUer den statliga sektorn av samhäUslivet. Skillnaden mellan reservanter och majoritet - ochden är densamma framgår klart om man läser s. 49 i utskottets betänkandenr 1971. Jag ber att få citera majoritetens beskrivning av skillnaden: "Skillnaden meUan departementschefens förslag och debåda motionernas yrkanden är i huvudsak att departementschefen har givitföreträde åt större expansiva orter, medan motionerna i utlokalisering avstatlig verksamhet ser ett medel att stödja även orter med behov av ytterligarestimulans för utt erhållu tUlräcklig egen växtkraft." Det var detta jug beskrev i mitt tidigare anförande. Jaghar inte uttryckt mig så att utflyttning endast skulle omfatta orter avkaraktären storstäder. Här är det fråga om en skUlnad i huvudinriktningen och isynen på hur denna fråga skall lösas . () kort genmäle: Den av antagnalokaliseringspolitiska målsättningen har ju varit att försöka skapasysselsättning i de områden där det är alldeles specieUa problem. Utskottetsvärderade vice ordförande underströk också i sitt anförande att det varregionalpolitiska synpunkter som man borde ta hänsyn tUl, och han sade att deväger över i vissa sammanhang.