prot · FV09122 · 1972-12-31 00:00:00 — När tiden var ute föi den som blevutslagen och hans uppdrag skuUe förnyas hade valresultatet gjort att han ickekunde komma i fråga. Det är precis ett sådant exempel som det hargett i motionen och jag anser att den metoden inte är riktig. Del sägs här att nämndemännen skaU vara duktiga på allasätt och vis, de skall ha alla möjliga kvalifikationer: omdömesgillhet,rättrådighet och självständighet. Och visst skall de väl ha dessa egenskaper,men jag håller i viss män med om del som säger, att vi fordrar detockså av andra förtroendevalda - i både riksdag och fullmäktigeförsamUngar osv. - så det är väl inte något speciellt som skall gälla enbart för nämndemännen. Herr talman med det anförda ber jag att få yrka bifall tUlutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Kristenssonbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 23 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däfm begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 241 Nej - 43 Avstår 4 § 4 Föredrogs Nr 20 ianledning av motion om stängselskyldighet vid gruvhål Nr 22 i anledning avmotion angående uppskov med verkstäUighet av dom eller beslut om vräkning Nr 24 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:113med förslag till lag om ändring i lagen (1966:680) om ändring av vissaunderhållsbidrag Nr 12 i anledning av skrivelse från Nordiska rådetssvenska delegation rörande rådets fiugonde session i den 19-24februari 1972 Nr 13 i anledning av dels Kungl. Maj:ts skrivelse medredogörelse för verksamheten inom ,dels skrivelse från den svenska parlamentariska delegationen hos med redogörelse för församlingssessionerna Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 5En central befolkningsberedning Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 14 i anledningav motion rörande en central befolkningsberedning. Fröken (): har traditionen att mycketkort, koncentrerat och välformulerat uttrycka det väsentliga i sina betänkanden.Det är fallet också i betänkandet nr 14, och jag skaU bemöda mig om att tala isamma stenstil. I denmotion, nr 941, som och jag stär för och som äranledning till betänkandet, har vi tagit upp förberedelserna för FN:s världsbefolkningskonferens1974. Den skrevs innan regeringen beslutade att tillsätta en nationalkommittéför att förbereda det svenska deltagandet i konferensen. Det kan varavärdefullt att redan nu ha i minnet att den här världsbefolkningskonferensenkommer att behandla en lång rad frågor som rör befolkningspolitik,arbetsmarknadspolitik, födoämnesförsörjning, miljöskydd, barna- ochungdomsvård, utbildning, hälsovård, familjeplanering, kvinnornas ställning osv.Det är alltså ett stort och mycket integrerat område som kommer att behandlasdär. Vi motionärer har tUl vår glädje i utrikesutskottetsbetänkande sett att de tankegångar som vi fört fram i motionen har accepteratsoch att man föreslår att ge Kungl. Maj.t till känna vad utskottetanfört rörande deltagande i det fortlöpande internationella samarbetetpå befolkningsområdet. Vi har i vår motion försökt ta upp en del av deämnesområden och de synpunkter som vi anser att bör aktualisera i sinaförberedelser inför denna världsbefolkningskonferens. Vi har gjort det imedvetandet om att lika väl som vi när det gäUer våra biståndsansträngningarhelt självklart ställer hårda krav på att få goda counterparts i utvecklingsländernasä har utvecklingsländerna all rätt att av oss kräva att vi också kan bli engod counterpart. De ämnesområden som vi i motionen har tagit upp är jagövertygad om att nationalkommittén nu behandlar vid sina överläggningar ochöverväganden; vi får ju kontinuerligt rapporter därifrån via press, radio ochTV, och enUgt talarlistan kommer efler mig att närmare redogöraför vad man planerar där. Ändå tycker jag att man måste påpeka att det finns enlång rad frågor som kanske sträcker sig mycket längre änJiU 1974 och långtvidare än vad vi tUl dess skall kunna resonera oss fram tUl att vi kan göra pådet internationella planet för att kunna ge ett fullvärdigt bistånd inomFN-organen och för att utifrån våra nationella erfarenheter kunna ge ettverkligt bidrag till den fortsatta utvecklingen. Jag skalli all korthet ta ett par exempel. Vi har i motionen berört den långtidsutredning från 1970som man hänvisar till i nästan aUa politiska diskussioner av större räckvidd. Ifråga om kvinnornas sysselsättning har t. ex. långtidsutredningens prognoserredan nu väsentligt överträffats. Det finns alltså skäl atl överväga om maninte borde se över långtidsutredningen i det avsnittet. Ett annat och i detta sammanhang självfallet mycketväsentligt avsnitt gäller vår svenska befolkningspolitik. Man har laborerat medolika alternativ, ett med ingen nettoökning alls av invandring ett annat med eninvandring av ungefär 20 000 personer . Mot detta står nu den senasteutvecklingen, som visar att nettoinvandringen inte harblivit så stor, vilket också ger oss anledning att fråga om man inte behövergöra undersökningar utifrån helt nya antaganden rörande befolkningens önskvärdastorlek och ålderssammansättning. Vi har räknat med att för enkommande generation skall ungefär en tredjedel av befolkningen bestå avinvandrare eller barn till invandrare. Vi vet icke om det är riktigt. Ganska väsenlligt är också, när vi nu har en nytillsattkommitté som skall se över möjligheterna att öka preventivmedelsrädgivningen,att vi får ökad klarhet om de attityder man har till planering över huvudtaget. Detta gäller inte bara våra svenska ungdomar och unga familjer utanockså de nuvarande invandrargenerationerna, som måhända har helt andratraditioner. Vi har just fått förslag om en ny regionplan. I våralänsstyrelser har vi redan nu planeringsdirektörer. Men vi har också bevis föratt, som det heter i en rapport, "summan av de enskilda kommunernasförväntningar i förhållande till framtida folkmängd vida överstiger den ram,som bestämmes av rimliga prognoser för hela rikets befolkning". I motionen har vi också citerat ett uttalande efter endiskussion inom de socialdemokratiska organisationerna i . "Alltför snabba förändringar och en alltför snabbtillväxt i regionen innebär risk för sociala och ekonomiska problem. Enaccelererande befolkningsökning är därför ej önskvärd, den skulle innebära ettökat tryck i fråga om de redan pressade utbyggnadsbehoven. Målsättningen bör vara en balanserad tillväxt inom ramenför utvecklingen i landet i sin helhet, där resurser även fördelas tillangelägna behov i vad gäUer förbättring av den befintliga stadsbyggnaden ochservicen tUl aUmänheten exempelvis i fråga om kollektiva kommunikationer, bostadsbyggandetm. Det gäller alltså att påverka befolkningstillväxtenpositivt i vissa områden och negativt i andra. Dä är det viktigt att lära kännamänniskors reaktioner och attityder inför olika livs- och bebyggelseformer. Jag skulle, herr talman, kunna citera mycket mer ur dennamotion, som säkert har tankegångar vUka mycket snabbt har tagits upp inomnationalkommittén. Att jag nu har begärt ordet beror på att jag tror att det ärangeläget, med tanke på det ansvar vi har, att verkligen också i detta mycketviktiga ärende bidra med vår andel i det internationella samarbetet. Vi måstebetona att en lång rad av dessa åtgärder syftar mycket långt framåt. Och kanskekan de diskussioner som förs inom nationalkommittén leda fram till nyafrågeställningar, nya problem och förslag till nya forskningsuppdrag ochutredningar som ingalunda kommer att vara färdigdiskuterade fram till 1974.Därför noterar jag med en viss tillfredsställelse att utskottet säger att detsvenska deltagandet i inte bara kommer attomfatta överväganden om svenska åtgärder, som kan stärka våra möjligheter attaktivt delta i det fortlöpande och långsiktiga internationella samarbetet, utanockså överväganden om de konsekvenser som detta bör få för våra nationellainsatser i fråga om forskning, utbildning och planering på befolkningsområdet. Det är alltså som vi har skrivit i motionen, att vi iinternationellt perspektiv måste ta upp de frågor rörande Sverigesbefolkningsrörelser och befolkningsutveckling som vi finner bör ytterligareprövas och föreslå de utredningar och andra åtgärder som befinnes påkallade. Vihar då tänkt på en central befolkningsutredning. finns den nationellakommittén. Jag tror att mycket av detta är tillgodosett genom regeringens åtgärderoch genom utskottets skrivning. Men jag anser att det ärganska väsentligt att säga ifrån att det kanske är nödvändigt att också efter1974 fullfölja de tankegångar som har fötts inom nationalkommittén, att hanågot övergripande organ som fortsätter att diskutera och ser efter vUka vägarvi bör gå. Det är därför inte helt klart att vi enbart skall inrikta oss på ettarbete fram till , utan vi måste kanske , när vihar fått erfarenheter av kommitténs arbete' och av och dessresultat, ha en förlängning av mandatet och kanske en utredning som fuUföljerden samlade insatsen. Med detta vUl jag, herr talman, yrka bifall till utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 14. FruTHORSSON (s): Som ordförande i den av regeringen i vårastillsatta nationalkommittén för förberedande av de svenska insatserna i har jag ansett det vara motiverat att begära ordetför ett kort inlägg för att litet grand klargöra hur vi i nationalkommittén serpå denna uppgift, som ju gäller ett område av utomordentlig betydelse förvärlden i dess helhet och för värt land som en del av världen. Jag har nämligenbedömt det så att det kan vara av intresse för kammaren, inte minst därför attdenna kommitté också har ett parlamentariskt inslag, att få reda pä någontingom hur kommittén ser pä sin uppgift i relation till det internationellaagerandet på befolkningsområdet. Jag skulle då först och främst vilja fästa uppmärksamhetenpå att den konferens i FN;s regi som det här hänvisas tUl och som skall äga rumi augusti månad 1974 kommer att vara den viktigaste hittUls på det här områdetav två skäl. För det första äger konferensen rum , detårtionde som allt fler av oss är övertygade om kommer att vara det årtionde dävi måste i det internationella samfundet identifiera de stora globala problemensom vi står inför och då vi också måste utforma både de långsiktigastrategierna och aktuella slagkraftiga handhngsprogram för att realisera dessastrategier. För det andra är det den första politiska konferensen päbefolkningsområdet. De tidigare internationella konferenserna i FN:s regi harvarit tekniska konferenser med vetenskapsmän som deltagare. Detta är enpolitisk konferens av samma slag som FN:s internationella miljökonferens här iStockholm för litet mer än sedan. Därför blir de slutsatser och debeslut som denna konferens kan komma fram till av riktningsangivande betydelseför FN:s medlemsstaters agerande i fortsättningen. I vafie fall hoppas vi attvi med denna konferens skall kunna uppnå något av ett första genombrott päbefolkningsområdet i vårt internationella samfund. Den , som inom parentes sagt ärden första någon regering i FN:s medlemsstater har tillsatt efter uppmaninghärom av FN, har sett som sin huvuduppgift att ägna sig åt en del konkreta,akuta arbetsuppgifter, vilka jag här skall försöka att i korta drag precisera. För detförsta har nationalkommittén tjänstgjort och tjänstgör som rådgivandeför de svenska bidragen till de organisatoriska förberedelseinslagen ivederbörande FN-organ. Vi har där som modell tagit det sätt varpå miljökonferensenorganiserades och förbereddes. Vi är klart medvetna om att miljökonferensengenom FN:s och inte minst genom konferensens generalsekreterares kraftfulla ochskickliga agerande blev något av en organisatorisk fullträff. I den män vi kanvill vi gärna försöka medverka till alt också världsbefolkningskonferensen iorganisatoriskt avseende verkUgen skaU bli framgångsrik. Vi tror oss nu ocksåvara på rätt bog därvidlag. förberedelsearbete ärupplagt efter en systematisk plan, där vi skall gå igenom område efter område ivUka den kommande befolkningsutvecklingen kommer att påverka den framtidautvecklingen av levnadsbetingelserna på jorden. För det andra skaU nationalkommittén utarbeta de svenskainsatserna för de substantiella förberedelserna förvärldsbefolkningskonferensen, bl. a. genom avgivande av en nationeU rapport päsamma sätt som vi och ett mycket betydande antal medlemsstater i Förentanationerna gjorde inför miljökonferensen. Detta substantiellaförberedelsearbete omfattar också en rad vetenskapliga seminarier och symposieröver teman som befolkningsutveckling och familjesituation,befolkningsutvecklingens samband med den ekonomiska och sociala utvecklingen ivärlden samt befolkningsutvecklingens relation tUl miljöproblemen ochanvändningen av våra totala naturtillgångar. Sistnämnda symposium kommer förövrigt på inbjudan att äga rum här i under senarehälften av . Inte minst viktigt är förberedandet av denvärldsomfattande handlingsplan på befolkningsområdet som förbereds inom enexpertgrupp och om vUket ett förslag skaU framläggas införvärldsbefolkningskonferensen, Om en sådan världsomfattande handlingsplan påbefolkningsomrädet skaU kunna godtas av världssamfundet genom en sådanFN-konferens, så skulle vi möjligen därigenom kunna förstärkabefolkningsinslaget i den utvecklingsstrategi för det andrautvecklingsårtiondet som vi arbetar med pä utvecklingsområdetoch bli ett slags delstrategi på befolkningsområdet. För det tredje har nationalkommittén satt i gång endiskussion om ett urval av forskningsprojekt, varigenom vi menar att vi skullekunna bearbeta svenska erfarenheter på befolkningsområdet, som kan hainternationell relevans inför världsbefolkningskonferensen på samma sätt somden inför miljökonferensen levererade etl ganskabetydande antal forskningsrapporter som också fick avsevärt internationelltgenomslag i debatten på miljöområdet. På befolkningsområdet kan det röra sigom sådana saker som en bearbetning av konsekvensen av den utveckling vi harvarit med om på abortområdet här i , en fråga av största internationellabetydelse just . Det rör sig om sädana ting som att försöka sig på enbegreppsbestämning av vad vi menar med befolkningspolitik ochbefolkningsprogram; vi har ansett oss kunna konstatera betydande kunskapsluckori sambandet mellan fakta på befolkningsområdet och de politiska riktlinjernaför bearbetandet av befolkningsproblematiken. Vi hoppas komma fram tillnågonting som vi har kallat en integrerad studie över befolkningsutvecklingen iSverige. Den kommersäkerligen att täcka mänga av de problemområden som berörs i den motion somutrikesutskottet här har behandlat. Jag skulle framför allt vilja betona vikten av de försöksom nu görs i det internationella samfundet att utarbeta envärldsomspännande handlingsplan på befolkningsområdet. Den kommer, som jagsade, att sättas i relation till den utvecklingsstrategi som FN för närvarandearbetar med för det andra utvecklingsårtiondet, och därmed betona sambandetmellan befolkningsutvecklingen och den ekonomiska och sociala utvecklingen ivärlden. Men den kommer också att sättas i samband med den miljödeklaration somantogs vid miljökonferensen i och därmed betona sambandetmellan befolkningsutvecklingen och miljöproblem och resursanvändning, som viför närvarande arbetar med. Detta är en återspegling av den nya synen på relationernamellan befolkningsutveckling å ena sidan och resursanvändning, miljöproblem ochde fattiga folkens levnadsvillkor å den andra. Det är för världens framtid intebara frågan om hur många vi totalt sett kommer att bli på den här jorden underen överskådlig framtid, den framtid som barnbarnen till våra barn konkretkommer att få uppleva, utan det är också frågan om hur mycket som var och en avoss tär på denna jords totala tillgångar, någonting som gerbefolkningsproblemet i internationellt perspektiv en global karaktär. Jag viUvarmt understryka vad utrikesutskottet i sin skrivning säger på denna punkt:Det är inte bara frågan om befolkningsutveckling, utan det är ihögsta grad också frågan om de industrialiserade ländernas befolkningstillväxtsom vi nu har att diskutera. Detta, herr talman, har varit nya anslagi den internalionella befolkningsdebatten sedan ungefär . Det ärett uttryck för den helhetssyn som vi menar måste komma till klart uttryck närvi diskuterar vart och ett av dessa delområden av det stora gemensamma problemvi brottas med på det internationeUa planet: Hur skall vi bära oss åt för attmänskligheten på denna lilla jord skall gå en mera lyckosam framtid till mötes? Det framgår, herr talman, av vad jag här har sagt att jagsom ordförande i nationalkommittén helt delar de synpunkter som utrikesutskottetframfört beträffande de konsekvenser som vårt dellagande i det internationellaarbetet pä det här området kommer att få för våra egna nationella insatser ifråga om forskning, utbildning och planering på befolkningsomrädet. Jag skallinte på detta stadium och i detalj gä in på vaddetta kan innebära rent praktiskt. Jag vUl bara betona att jag helt instämmer ifröken påpekande att vi måste se det här som ett långsiktigt arbeteoch att vi på andra sidan världsbefolkningskonferensen måste bedömainriktningen av vårt fortsatta arbete här i på detla område. Det här är ett ytterligt långsiktigt arbete både på detnationella och pä det internationella planet. Det finns ingen möjlighet längreatt skilja på nationella och internationella intressen på området. Vi är, somdet har sagts , en del av världen också i detta avseende, och vimåste därför sätta in våra nationella problem och vårt arbete med dessanationella problem i sitt internationeUa sammanhang. HerrWIRMARK (fp): Låt mig bara betyga den enighet ochuppslutning frän alla håll som rådde i utrikesutskottet kring behandlingen avdenna fråga. I motionen förordades att etl förberedelsearbete skulle komma igäng inför den internationeUa befolkningskonferensen. har regeringentillsatt en nationalkommitté. har inte nöjt sig med att barakonstatera detta utan vUl även betona speciellt vad som stär i betänkandetssista stycke: "Utskottet utgår ifrån att förberedelserna för Sverigesdeltagande i konferensen kommer att omfatta överväganden om svenska åtgärder påbefolkningsområdet- som kan stärka vårt lands möjligheter att aktivt deltaga idet fortlöpande och långsiktiga internationella samarbetet på detta område ochom de konsekvenser detta bör få för våra nationella insatser i fråga omforskning, utbildning och planering på befolkningsområdet." Det var för att utskottet ville betona detta som vi valtatt hemställa att ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anförtoch inte bara att motionen skall anses besvarad. Låt mig också erinra om den betydelse som vårabiståndsinsatser har på familjeplaneringens område i det här sammanhanget.Utrikesutskottet underströk detta i betänkandet angåendebiståndsfrägorna. Vi vet att vi gör dessa insatser utan länderkoncentration.För min del tycker jag att det är viktigt att betona att vi fortsätter meddetta, så att vi kan få erfarenheter på en mycket vid front. Det kommer ocksåatt vara tUl nytta och ge oss goda erfarenheter för det långsiktiga ochbetydelsefulla arbete som behandlas i detta betänkande. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. FrökenLJUNGBERG (m): Jag är alldeles övertygad om att inte någonav ledamöter har känt sig tveksam om vikten och betydelsen av denfråga som behandlas, frågan om befolkningsutvecklingen i världen. Men jagmåste säga att jag kände en viss undran när jag läste detta utskottetsbetänkande. Det kanske mera hade att göra med skrivningen. Jag gick också tillden motion som behandlas i detta betänkande, och jag måste säga att jag noginte blev mer pä det klara med syftet och innebörden av motionen. Min undrangäller sådana formuleringar som finns i slutet av första stycket på s. 2 ibetänkandet där det heter: "Genomförande av en världsomfattandeaktionsplan fordrar en befolkningspolitisk beredskap i medlemsstaterna. "Det är en formulering som kan låta ganska skräckinjagande om man inte förstårinnebörden av den, och utskottet har ju inte precis givit någon vägledning förförståelsen. Detta intryck förstärks i det sista stycket där det sägs:"Utskottet utgår ifrån att förberedelserna för deltagande ikonferensen kommer att omfatta överväganden om svenska åtgärder påbefolkningsområdet" osv. Jag känner att jag har anledning att vara tacksam mol fruThorsson för hennes redogörelse här. Jag har också i FN insett vilkenbetydelse hennes arbete där kan ha för de svenska hjälpinsatserna, och jag villhär gärna betyga detta. Med den inställningen och med den uppläggningen avarbetet tror jag att i den här frågan, liksom i miljövårdsfrägan och Återbetalning av studiemedel m. m. när detgäller upplevelsen av sambandet mellan dessa båda frågor, kan komma att pä detinternationella planet verkligen göra en insats som kan bli betydelsefull. Vad jag ville med detta inlägg var att stryka underangelägenheten av alt man är medveten om känsligheten i formuleringarna, närman nalkas hela den problematik som gäller befolkningsutvecklingen. Frågan omdirigering och ledning därvidlag är oerhört ömtålig när den förs över fränglobalt till nationellt plan men är hka ömtålig på det globala planet. Det somdet här gäller har utskottet enligt mitt sätt att se också strukit underavslutningsvis, när det talar om de nationella insatserna i fråga om forskning,utbUdning och planering på befolkningsområdet. Där tycker jag att utvecklat tankegångarna pä ett sätt som jag har anledning att uttryckatacksamhet för. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 6 Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 15 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag om godkännande av ändring iFörenta nationernas stadga. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Återbetalning av studiemedel m. m. Föredrogssocialförsäkringsutskottels betänkande nr 36 i anledning av motioner omåterbetalning av studiemedel m. m. I detta betänkande behandlades motionema 1972:224 av () vari hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:l begärde följande tillägg till studiemedelsutredningsdirektiv: att förslag framlades dels om värdesäkring av den återbetalnings-friadelen av studiemedlen, dels om förändring av återbetalningsreglerna, syftandetill att indexlånesystemet ersattes med ett räntelånesystem enligt deriktlinjer som angavs i motionen, 1972.447 av m. (vpk) vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om ändradedirektiv för studiemedelsutredningen i hnje med kravet på enhetUg studielönsamt 1972:979 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu var ifråga, hemställts att hos Kungl. Maj;t begärde höjning avåterbetalningstaket i studiemedelssystemet. A. beträffande värdesäkring av studiebidraget attriksdagen skulle avslå motionen 1972:224 i motsvarande del, B. beträffandeersättande av indexlånesystemet med ett räntelåne- system attriksdagen skuUe avslå motionen 1972:224 i motsvarande del. C. beträffande enhetlig studielön att skulleavslå motionen den 972:447, Återbetalning av studiemedel m. m. D. beträffande höjning av återbetalningstaket att skulle avslå motionen 1972:979 i motsvarande del. Reservation hade avgivits av herrarRingaby (m) och Mundebo (fp), fröken () samt i (), som ansett att utskottet under A och D bort hemställa, A. att med bifall tiU motionen 1972:224 imotsvarande del i skrivelse fill Kungl. Maj:t begärde tilläggsdirektiv till1968 års studiemedelsutredning om framläggande av förslag till värdesäkring avden återbetalningsfria delen av studiemedlen, D. att med anledning avmotionen 1972:979 i motsvarande del i skrivelse tUl Kungl. Maj:t begärdeförslag tiU riksdag om höjning av avgiftsgränsen istudiemedelssystemet. HerrMUNDEBO (fp):