prot · FV0956 · 1972-12-31 00:00:00 — Man kan dä, för att använda ett begrepp som bmkartillämpas när det gäUer epidemier, säga att ungdomen är vaccinerad, den ärmotståndskraftig, och de flesta ungdomar kommer att klara sig på ett helt annatsätt än . Vad vi talar om just nu i debatten är ju om vi skall ge100 mer - det är detta som reservationen D vid punkten 9 gäller tUl upplysning om narkotika och alkohol. Det är en liten summa, tycker någon;1511 000 eller 1611 000 spelar väl ingen roll? Ja, det kan vara Utet, men detär ett viktigt steg på vägen. Det står mycket bra beskrivet i motionen 343 avherr i m. fl. att det lägre anslaget skulle betyda minskadverksamhet för CAN, detta viktiga organ. Det finns ingen möjlighet att möta destegrade kostnaderna, de ökade lönerna, och det finns framför allt ingenmöjlighet utvidga verksamheten, om anslaget fortsätter att vara som ochalltså realiter inte ökar. Jag menar att vad som föreslås i reservationen D är ettsteg i rätt riktning. Samhället måste börja i rätt ända - vi måste in medupplysning och kunskap. Likadant är det när det gäller reservationen E vid punkten10. Jag tycker att svenskarna är ett egendomligt folk. Jag skall bara säga enliten sak. Man klagar över att mjölken är så dyr - den kostar för mycket.Jag har en uppgift som säger att svenskarna betalar 1 900 miljoner merför alkohol än för mjölk man betalar alltså nära 2 miljarder mer för alkoholän för mjölk. Och 600 miljoner mer betalar man för öl och läskedrycker än förmjölk. Jag tycker att klagan hellre skulle inriktas på detta. Siffrorna visarvilka ohyggliga belopp som går till alkoholförbmkning och hur oerhört viktigtdet då är att tala om, hur farlig alkoholen är. Jag villgärna rekommendera dem som inte har ägnat tid åt detta tidigareatt läsa motionen 342 av i m. fl. sätta sigin i den. Det finns liknande uppgifter på annat håll, men här är 68 de sammanförda och lättUlgängliga. Det pekas i motionen på att alkoholbmketbörjar i allt yngre åldrar - debuten sker ofta . Det är rentohyggligt och förefaUer otroUgt, men det går att bevisa. Och det är fler ochfler av ungdomarna i skolans lägre klasser som använder alkohol. I vissaåldersgrupper under är det som försökt sig på sprit. Det blirfarligare och farligare - storkonsumtionen ökar. Ungdomarna härmar varandra, deföljer med, och det blir också oerhörda konsekvenser för utbUdningen, förskolan, för arbetslivet och för säkerheten på vägarna. I det sammanhanget vill jag nämna ett kuriosum. Jag har ivinter när jag kört bU funderat över - särskUt då det varmörkt och man hade strålkastarna på - vad det var för glittrande solar som låghär och där på vägen. Jag upptäckte snart att det var bottnarna på utkastadeölburkar. På de mest öde vägar, där man tyckte att litet folk skulle fara,kunde man med vissa mellanmm se att det blixtrade till. Och vi skaU inte talaom, hur det ser ut i samhällenas utkanter. Strålkastarna belyste alltså bottnarna i dessa ölburkaroch jag fick en reflex. Jag tyckte att det var någonting som jag aldrig möttfömt. Det kanske var en händelse att burkarna låg just vid dessa vägar, men detär i alla fall en liten detalj som på ett för somliga kanske lustigt men förmig skrämmande sätt visar vad som håller på att ske. Det är inte bara fråga omnedskräpning i naturen det är framför allt så att människor som är ute ochkör bU använder sprit. Det är unga människor som gör det. Det arbete som utförs i nykterhetsorganisationerna ärfrivilliga krafters insatser. Vi får försöka att bota skadeverkningarna avalkohol-missbmket och att så långt det går förebygga dem. Men det är närmastoförklarligt, står det i motionen 342, att man här inte kan biträda förslagetom en uppräkning av anslaget som ens svarar mot de alltmer stegradekostnaderna. De det här gäller är inte heller mycket pengar. Jagskulle vilja anslå mycket mer. Men jag böjer mig för argumentet attsamhällsekonomin är ansträngd. Vi får väl också någon hjälp genom andrapropositioner och förslag. Men dessa är i vilket fall som helstytterst viktiga. De pengarna skulle komma att ge utslag, de vore mycketvärdefulla och rätt använda. Jag tycker därför att kammaren skulle kunna enasig om det högre anslaget. den 12 aprU 1972 Bidrag till kotikaupplysn ing HerrWESTBERG i (fp); Även om jag i långa stycken sympatiserar medde synpunkter som i Agnas här framfört skall jag ändå intefortsätta på det vida fält som beträdde. I stället skall jag taupp några av de frågor som just nu är speciellt aktuella. Hur långt skall utvecklingen mot en utbredd och intensivanvändning av tobak, alkohol och narkotika gä utan att vi äventyrar den socialaoch kulturella tillväxten? Så frågade universitetskansler ien uppmärksammad tidningsartikel. Det framgick av hans framställning att vienligt hans mening redan då var farligt nära den kritiska gränsen. Och sedan desshar utvecklingen gått snabbt i negativ riktning. Det kan därför varaanledning att fråga; Hur långt skall utvecklingen mot en alltmer intensivanvändning av bruksgifterna gå för att vi alla som har ansvaret för lagstiftningen och samhällets attityder gentemot denna Nr 56 utveckling på fuUt allvar skaUinse riskerna med den alltmer ökande Onsdaeen den användningen av framför allt alkohol och narkotika? 12 aoril1972 Läget är enligt min mening sådantatt vi har anledning att med kraft -_--- _-------- söka motverka användningen av dessagifter. Vi vet att många människor. Bidragtill Central- - ungdomar, bryts ner och får sin framtid förstörd tillföljd av forounaet for denna giftkonsumtion. Vi kännerockså effekterna i form av trasiga hem, aiKonol-och ökade vårdkostnader, skadekostnaderi trafiken och olycksfall i arbetet, narkotikaupplysning,3 kriminalitet, produktionsbortfall, miljöförstöring osv. Det finns därför all anledning att ta upp kampen på allvaroch då givetvis över hela fältet. Jag är medveten om att vi just i dagdiskuterar en begränsad sektor och att det behövs åtgärder över hela fältet,inte minst på skolans område, som vi hörde. Det frontavsnitt som vi har att diskutera, nämligenupplysnings-och informationsområdet, kanske av somliga anses mindrebetydelsefullt, men vi får inte glömma betydelsen av att vi tar vara påmöjligheterna på varje del av fronten. Kraften och uthålligheten i upplysningsarbetetär ingalunda utan betydelse. Somliga anser t. o. m. - det har sagts i dennakammare att det är den riktiga och enda vägen. Varför då inte satsa hårt här? I det aktueUa läget är det minst sagt ägnat att förvånaatt regeringen visat sådan njugghet mot de organ och organisationer, som ärvåra viktigaste instmment, när det gäller att bygga vidare på den information,som skolan har att ge. Jag tänker här på CAN) och på nykterhetsorganisationerna. Regeringenföreslår oförändrat anslag tUl CAN och till nykterhetsorganisationerna, menalla vet, att detta med hänsyn till penningvärdeförsämringen, de ökadelönekostnaderna och fördyringen av verksamheten innebär en allvarligförsämring av dessa organs möjligheter att fullgöra sina arbetsuppgifter. Blirdet inte någon höjning av anslagen tvingas t. ex. CAN att skära ner sinverksamhet. Vi kan inte heller enligt min mening bortse från den psykologiskaeffekten av ett ställningstagande av det slaget. En höjning i enlighet med det förslag som läggs fram imotionen 683, där jag står som första namn, skulle innebära en förstärkning avCAN:s och nykterhetsorganisationernas resurser, det skulle utgöra ett påtagligtbevis för att samhället tar allvarligt på de problem som det här är fråga om,och det skuUe utgöra en värdefull stimulans till de organ och organisationer,som har att svara för merparten av det upplysningsarbete och den skolning, somdet här är absolut nödvändigt att bedriva. Vi har i vårt samhälle organ och organisationer, som kanoch vill göra samhäUet stora tjänster på det här området, och det vore ett allvarligt misstag att inte utnyttja de tjänsterna. Men då krävs i första hand ekonomiska förutsättningar. Och här har vi ett område, där det borde finnas pengar till förfogande. Staten tar in mellan 4,5 och 5 miljarder i skatt på bruksgifterna, och det borde därför inte vara omöjligt att avsätta en något större del av dessa inkomster till stöd för den upplysnings- och informationsverksamhet, som CAN och nykterhetsorganisationerna har att svara för. 'O De här frågorna diskuterade viockså vid förra årets riksdag. dag ärglädjande nog något annorlunda än det var vid det tillfäUet. Då fanns ingen iutskottet, som ställde sig bakom kravet på den höjning av här ifrågavarandeanslag som jag och mina medmotionärer hade föreslagit. Men har sju avutskottets femton ledamöter reserverat sig tUl förmån för en höjning avanslaget till CAN och likaså av anslaget till nykterhetsorganisationerna,visserligen inte i den utsträckning som vi har föreslagit, men ändå enväsentlig ökning av de här båda anslagen. Jag beklagar givetvis att man intehar velat följa det förslag som vi motionärer har ställt och somskolöverstyrelsen står bakom. Men i det uppkomna läget nöjer jag mig med attyrka bifall till reservationen D. Det är dock, som i Agnas sade,ett steg i rätt riktning, och om följer reservanterna innebär det enviss förbättring av CAN:s arbetsmöjligheter. Jag får återkomma till yrkandetbeträffande nykterhetsorganisationerna under nästa punkt. 1 detta anförande instämde herrar , , i och (samtliga fp). HerrZACHRISSON (s): Det råder i vårt samhälle inga delademeningar om att det är utomordentligt väsentligt att komma till rätta med deproblem som vi har på alkohol- och narkotikaområdet. Den härdebatten gäller inte heller hur samhällets arbete i de sammanhangen skall varautformat. Jag kan gärna instämma med de talare som har beklagat att vifår en ganska sönderhackad debatt på detta område. Vi diskuterar nu anslagentill och tillnykterhetsorganisationerna, och eller någon månad får vi en debatti anslutning till behandlingen av propositionen 61 som gällermellanölsförsäljningen och förslag som i samband därmed väckts om en utbyggdinformations- och upplysningsverksamhet i alkohol- och narkotikafrågan. Jag är glad för den hovsamma ton som präglat inläggenhittills. har man i debatter i denna fråga fått en känsla av att detligger ljusår mellan olika grupperingar i' . I verkligheten råder deten massiv enighet i om att det är högst väsentligt att vi kommer tillrätta med detta problem. Den sits vi har hamnat i nu är att vi diskuterar skall ha 1,6 miljonereller som Kungl. Maj;t föreslagit 1,5 miljoner. I fråga om nykterhetsorganisationernagäller det huruvida dessa skall ha mer eller inte. På den senarepunkten bör jag kanske rätta i det är bara en avcenterpartiets representanter i utskottet som står bakom reservationen pä denpunkten; de båda andra har anslutit sig till utskottsmajoritetens förslag. Att den här debatten kommer anser jag vara olyckligt. Ipropositionen 61 föreslås som bekant att 5 miljoner skall ställas tillorganisationernas förfogande för upplysningsverksamhet i dessa frågor. Denverksamheten blir mycket brett och generöst upplagd. Syftet med den är attdränera hela samhället, så långt som detta är möjligt. Nr 56 arbetet spelar självfaUet samt nykterhetsorganisa- Onsdagenden tionerna och derasungdomsorganisationer en utomordentligt viktig roll; 12 april1972 representerar i mycket hög gradsakkunskapen i dessa frågor. ~Z7~, r,"77; 7~ fömtsätter att de kommer att spela en ledande roll idet arbetet. förh ndptför fördenskuU något oegentligt attnu diskutera dessa 100 000 alkohol- och kronor och ökningen av anslaget till nykterhetsorganisationerna,efter- narkotikaupplvsning '-' väsentligtökade resurser kommer att ställas tUl organisationernas förfogande självfallet gäUer detta även och nykterhetsorganisationerna. När vi skall behandla mellanölspropositionen föreställerjag mig att vi får en seriös debatt på detta område. Det finns en garantihärför i den motion som och en rad medmotionärer tUl honom väcktoch vari det direkt föreslås att särskilda medel skall ställas tUlnykterhetsrörelsens och förfogande. Det är säkerligenalldeles nödvändigt att bygga ut deras verksamhet, om de skaU kunna verka idetta sammanhang. har sagt att han är orolig för attCentralförbundet skall behöva rusta ned sin verksamhet. Jag är snarare oroligför att förbundet inte skall kunna klara den väldiga ansvällning av sitt arbetesom måste bli följden av att detta nya anslag ställs till organisationernasförfogande. CAN är ju inget självständigt företag, utan det är samhällets menframför allt organisationemas serviceorgan i detta sammanhang. När utskottsmajoritetenhar avstyrkt nu behandlade motioner har det skett i vetskap om att vi fårtillbaka den här debatten och att vi då har att diskutera en resursökning somverkligen står i proportion tiU den insats som vi anser att det ärnödvändigt att göra. Att nu diskutera när föreslagitsatt något senare besluta om en ökning av resurserna med äratt föra debatten . Jag ber fördenskuU, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. i (fp) kort genmäle: Varför skall vi diskutera ett anslag på , när vi snart får tillfälle att diskutera ett anslag på 5 miljonerkronor? Men, varför skall vi beskära CAN:s möjligheteratt arbeta vidare samt bygga upp och bygga ut sin verksamhet, när vi vetatt behoven av verksamhet kommer att öka och att det är väldigt viktigt att manhär inte hamnar i något underläge utan verkligen är för en kontinuerligverksamhet? Vidare är dessa specialdestineradeenligt regeringens förslag, och vi vet ingenting om i vilken utsträckning CAN kommer att få utnyttja dessa pengar. Det är möjligt att det blir som här har sagt, men det vet vi inte . har vi att diskutera de ordinarie anslagen till CAN och nykterhetsorganisationerna. Då har vi också anledning att stryka under hur stor vikt vi fäster vid detta organs och dessa organisationers verksamhet och att vi är beredda att verkligen 72 ge dem stimulans ochförutsättningar för att göra en verklig insats på det område somvi vet är så oerhört brännande. HerrZACHRISSON (s) kort genmäle: Låt mig bara kort säga att vi självfaUet intebeskär CAN:s anslag, när vi är på det klara med att alla skäl talar för att CANkommer att få väsentligt utbyggda resurser i samband med det arbete som dennasärskilda kampanj innebär. Dessa pengar, i , är intespecialdestinerade utan är tvärtom mycket brett destinerade för att komma helaorganisationslivet till godo. Jag förlitar mig på attnykterhetsorganisationerna och CAN också i detta sammanhang intar den ledandeställning som de med all rätt har . i (fp) kort genmäle: Jag förutsätter att vad nuhar sagt innebär att han kommer att stödja ett förslag som är framlagt om attCAN skall få förfoga över de 5 miljonerna. CAN är dock det organ som staten ochorganisationerna tillsammans har bildat och som har till uppgift att organiseraoch leda upplysnings- och informationsverksamheten på det område det här ärfråga om. i (fp); Jag skall be att få säga några ord såsomhuvudmotionär beträffande de båda motionerna 342 och 343, den senare avseendebidrag till . När vi behandlade socialhuvudtiteln, herr talman, fannsbland anslagen även den välkända posten Hälsovårdsupplysning. Ur detta anslag,som administreras av , utgår bidrag även till Nationalföreningenför upplysning om tobakens skadeverkningar, NTS. Det fanns också där en motiontill förmån för högre medelstilldelning, alltså till NTS. Trots att bidrag tillNTS, som driver en riksomfattande upplysningsverksamhet snarlik CAN:s, liggerinbakat i anslaget till Hälsovårdsupplysning och speciella regler för hur storandel av detta anslag som skall gå tUl NTS saknas, gjorde socialutskottet ettdirekt uttalande till förmån för NTS någonting som för övrigt här noteras medstor tillfredsställelse. Man skrev pä s. 23 i socialutskottets betänkande nr 5:"Även om den av Kungl. Maj:t föreslagna medelsanvisningen tillhälsovårdsupplysning är lägre än vad föreslagit är en ökning avbidraget till NTS angelägen." Man ansåg sig och skrev det också iutskottsbetänkandet -kunna förutse en sådan utökning av stödet till NTS. Hade det då inte varit befogat med en liknande behandlingav de nu aktuella kulturanslagen till CAN och nykterhetsorganisationerna, närmina och ett antal medmotionärers yrkanden är så måttliga, att de - i varjefall vad gäller CAN - inte ens räcker till kompensation för senare årspenningvärdeförsämring? Det är faktiskt som i uttalade: CANtvingas helt enkelt att skära ned sin verksamhet, om organisationen inte nu fårnågon medelsförstärkning. Det finns nämligen en rad fasta kostnader, men debidrag som kan komma att stå till förfogande genom det föreslagna anslaget på 5miljoner kronor kan inte rimligtvis användas till att täcka in dessa fastakostnader. Huvudmotivet för kulturutskottets avstyrkande yttrandeöver motio-3* protokoll 1972. Nr 56 nema är som här fömt betonats dethär föreslagna anslaget på 5 miljoner Onsdagenden kronor till en tvåårigupplysningskampanj i alkohol- och narkotikafrågor, 12 april1972 Denna kampanj är emellertidtidsbegränsad och skall dessutom, enligt ;----- ;---------- propositionen 61, ha till huvudman, alltså inte CAN tänker här i första hand på Centralförbundetför alkohol- forouna / narkotikaupplysning. CAN fårsålunda inte ens någon kompensa- torisk eUer nominellanslagsförstärkning. Motiveringen är att dessa "nya" narkotikaupplysning pjg anslås. Mendessa går ju till ! Denna åtgärd kan ju då rimligen intehjälpa CAN att "överleva" under det närmaste budgetåret. Om statensungdomsråd säger visserligen finansministern i propositionen 61 att rådetsaknar resurser att självt svara för den tänkta informationen i alkohol- ochnarkotikafrågor. I organisationsavseende förutsätts inte heUer något särskiltkomma att hända inom ungdomsrådet, som tydligen endast skall vara ettmekaniskt bidragsfördelande organ i det här sammanhanget. sägs det emellertid att rådet bl. a. skall beakta attCAN kan bli anlitat för insatser i informationsverksamheten. Vad menas meddetta? Här skuUe man behöva få en auktoritativ tolkning. Det står alltså ipropositionen 61 att "CAN kan bli anlitat för insatser i informationsverksamheten".Det finns såvitt jag kan se ingen som helst försäkran i detta, utan det är baratänkbart att CAN kopplas in och ingenting annat. Vi haralltså i CAN ett väletablerat och välrenommerat, delstatligt upplysningsorgan ialkohol- och narkotikafrågor, som på gmnd av kostnadsfördyringarna bara begären viss kompensation för dessa. Därtill har vi ett organ för aUmännaungdomsfrågor, , som emeUertid är allt annat än stabiliserattill sina arbetsformer och uppgifter och som därför genom sitt beslutnyss om utredning av dess arbete i viss mån har ifrågasatt. Detta senare organanförtros att vara huvudman för en i och för sig ytterst välbehövlig men docktidsbegränsad upplysningskampanj, medan det etablerade, välorganiserade ocheffektiva CAN anslagsmässigt ställs åt sidan. Det rimliga i att på detta sättlägga hämsko på CAN, där bl. a. ABF och KF ingår tUlsammans med 19 andrarUcsorganisationer, är för mig i varje fall - svårt att förstå. Här gällerdet en kontinuerlig och långsiktig informationsverksamhet, som staten sedanlänge har engagerat sig i, om hur denna verksamhet nu skall kunna fortsättas.Det är ju som jag tidigare understrukit här främst fråga om en rad fastakostnader, framför allt administrationskostnader och personalkostnader. Dettaär, , ett spörsmål som självfallet inte till någon del kanbesvaras med hänvisning till den i och för sig angelägna upplysningskampanj somnu är aktuell och är tänkt att genomföras med ett annat organ än CAN såsomhuvudman. Att CAN kan få pengar att driva speciella kampanjer är en sak, menhur skall man kunna täcka de fasta kostnaderna med hjälp av dessa anslagsmedelpå ? Jag yrkar bifall till reservationen D, () kort genmäle: Jag ber att få markera vad som står i propositionen 61. Där stårinte att CAN kan anlitas utan det står att ungdomsrådet skall 74 beakta att CAN kan anlitas, vilketsåvitt jag förstår med en mycket enkel tolkningär en direkt hänvisning tUl att CAN:s karaktär av expertorgan verkligen skalltillvaratas av ungdomsrådet. Man gör därför mera än vad som är rimligt av en skUlnad på100 , när man diskuterar en budget för CAN, som ligger på en och enhalv miljon. Jag föreställer mig att den utbyggnad av CAN som behövsför att skall kunna gå in i den speciella kampanjen skallmöjliggöras. Men jag har också sagt, i , att jagförutsätter att det bUr en seriös debatt på den här punkten när propositionen61 kommer upp och jag har sagt att det finns en garanti för att det blir så,eftersom motionen 835 av m. fl. direkt föreslår att särskilda åtgärderskall vidtas för att förse CAN och de andra organisationerna med utökaderesurser. Onsdagenden 12 aprU 1972 i (fp) kort genmäle: Jag vill gärna upplysa ochkammaren om att det finns andra motioner med liknande yrkanden. Jag är intesäker på att yrkandet i den Engkvistska motionen var rätt återgivet. Jag harför mig att det är fråga om samma yrkande som görs i en motion jag självundertecknat, nämligen att CAN skall användas som huvudman i stället förstatens ungdomsråd när det gäller den här 5-miljonerskampanjen. Sedan vill jag notera att här gör en klarutfästelse om att CAN i betydande mån kommer att få del av 5-miljonersanslaget.Det är enligt uppfattning i varje fall klart att CAN skallanlitas. Men så står det faktiskt inte i propositionen 61. Där står att statensungdomsråd skaU beakta att CAN kan anlitas för insatser iinformationsverksamheten. Vi får väl slutföra den här debatten isamband med att dessa andra motioner kommer upp tUl behandling. Jag hoppas, attdet då blir en mera utförlig debatt kring frågan om vilket organ som lämpligenskall användas för sådana här ändamål. () kort genmäle: Jag skall försäkerhets skull läsa upp för vad som står i motionen 835 av herrEngkvist m. : "Det är därför vår mening att särskUda medel, för att igörligaste mån håUa den organisatoriska apparaten något så när intakt, ställstill och förfogande utöver de resurser som tUldelasdessa organisationer direkt for upplysningsverksamhet i mellanölsfrågan." HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): När vi i utskottet behandlade dessa frågor,anslöt jag mig till reservationen vad gäller bidrag till föraUcohol- och narkotikaupplysning. Jag gjorde det mot den bakgrunden att även omvi fick den upplysningen att det skulle komma en proposition, som skuUe upptaga5 mUjoner kronor fördelade , behövde CAN de för attkunna klara utgifterna för de anstäUda i den fasta organisationen. För övrigtvar det då inte klart hur medlen skulle användas propositionen hade ännu inteframlagts. Nr 56 När vi sedan kom tUl frågan ombidrag till nykterhetsorganisationerna Onsdaeen den " '' naturligt att vi räknade med att en betydande del av de 12 aorU1972 nämnda kampanjmedlen skulle gåtill dessa. Det finns ju en samlad -------------------- erfarenhetsom nykterhetsorganisationerna absolut bör få användning för Bidragtill Central- pgj H j ' ' ' Mot den bakgrunden anslöt jag migtill utskottsmajoriteten beträffan- de punkten 10 om bidrag till nykterhetsorganisationer medan jag PPyi'fS beträffande punkten 9 anslöt mig till reservationen. Jag har här velatmotivera varför jag inte anslutit mig till båda dessa reservationer. Fröken (): ledamot av styrelsen för CAN måste jagdeklarera att jag ser det som något mycket allvarligt att man år efter århämmar arbetsmöjligheterna för detta upplysningsorgan som ju ändå representerarbåde statsmakterna och folkrörelserna i det mycket viktiga arbetet att bedrivaupplysning och utbildningsverksamhet om aUcohol- och narkotikafrågorna. Inte bara utan även har anslaget till CANförblivit oförändrat, och organet har inte fått några särskildautvecklingsmöjligheter. Till CAN är anslutna LO, . , idrottsrörelsen, frikyrkliga organisationer och nykterhetsorganisationer.Det finns således en stor kontaktyta när det gäller upplysning, utvärdering avmålgrupper och metoder för en förebyggande verksamhet på det här området.