prot · FV0927 · 1972-12-31 00:00:00 — Vid varie påtänkt distriktssanimanläggning måste alltså,som utskottet också framhåller, en avvägning ske, och rationaliseringen avpolisverksamheten måste vägas mot allmänna intressen av annan art. När detgäller den polisiära servicen vill jag påpeka att den förra reformen avpolisväsendet i en hel del fall medförde en försämring av servicen genomförflyttning av polispersonal, och detta drabbade framför allt glesbygden. Härkan man inte acceptera en ytteriigare försämring. Bevakningen får inteeftersättas så att man skapar otrygghet hos medborgarna. Om man nu applicerar de här tre kärnpunkterna på de lokalaförhållandena, som intresserar mig speciellt, hur ställer det sig då? Detdiskuteras en sammanläggning i mellan å ena sidan ochHudiksvalls och å andra sidan och polisdistrikt. Vad förstgäller regionalpolitik och polisiär service har frän statsmakterna beträffandeLjusdal starkt betonats vikten av en satsning på Ljusdalsregionen urregionalpolitisk och näringspolitisk synpunkt. En överföring av kansliort tillHudiksvall kan innebära en försämrad möjlighet för medborgarna iLjusdalsregionen att få kontakt med kansliet. Jag vill bara erinra om de storaavstånd som vi har både inom och polisdistrikt, med ett tiotalmil ut till läns- och distriktsgränser. Också beträffande är de regionalpolitiskasynpunkterna angelägna att beakta. Man måste även beakta de geografiska ochbefolkningsmässiga förhållandena. Vi har att ta hänsyn till hela Edsbyblocket,.som skulle kunna komina i en försämrad situation vid en sammanläggning, därSöderhamn blir kansliort. påpekar också i en reniisskrivelscatt hänsyn måste tas till befolkningsförhållandena och till de geografiskaförhållandena. Likaså måste kommunikationssynpunkterna beaktas. Det harnyligen genomförts en nedläggning av järnvägen mellan och , medallt vad det innebär av negativa effekter. i länmotsätter sig sammanläggningar som strider mot de regionalpoliliskasträvandena. Vid en bedömning av dessa distrikts.sammanläggningar måstealltså, som utskottet sagt, en avvägning ske mellan det rationella utnyttjandetav de polisiära resurserna och du mera allmänna intressena, och där börmöjligheterna till samarbete mellan de olika distrikten beaktas. Redan i dagförekommer det ett intimt samarbete mellan de berörda poli.sdislrik-ten.Spaningsverksamhcten är i viss utsträckning samordnad, och utredningsavdelningeni biträder med vissa kvalificerade utredningar Det är viktigt att understryka vad togupp, nämligen nödvändigheten av kontakt med bygden, med kommunen och inte minstmed de olika myndigheterna och organisationerna och givetvis också med skolan. Jag noterar vad statsrådet sade under debatten,nämligen att när nian talar om vissa reformer menar man begränsade reformer. Den sammantagna behandlingen av det här ärendet, och inteminst de regionalpolitiska synpunkterna, som också skall läggas påindelningsfrågan, inger enligt min mening en viss trygghet för oss som ute pädet lokala planet kommer att beröras av de här föreslagna åtgärderna. Jagupplever det som positivt att man här kunnat göra den sanimanskrivning som harskett i utskottet, och jag vill yrka bifall till utskottets förslag. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet HerrNYGREN (s); 1 massmedia hur justitieutskottets nu aktuella betänkandepä sina håll tolkats så att utskottet skulle gä emot regeringens proposition omreformering av den lokala polis- och äklagarorganisatio-nen. En tidning påstodockså, som sagts i debatten, dagen efter utskottets ställningstagande,att regeringen fått en bakläxa av utskottet. Den tolkningen är helt felaktig.Det kan var och en se som ger sig tid att läsa igenom utskottets betänkande. Det framgår klart och tydligt att utskottet - även de tvåfolkpartister som hamnat i den märkliga rescrvantsltuationen - önskaråstadkomma den ännu effektivare polisverksamhet som reformen syftar till. har med glädje hälsat förslaget från regeringen om en förstärkning avmedborgarinflytandet Inom den lokala polisorganisationen, som föreslås fäformen av att polisstyrelser inrättas. Vad utskottet gjort är att man kraftigt understrukit vissaav departementschefens påpekanden och i kanske bestämdare ordalag änpropositionens sagt ifrån att den aktuella reformeringen inte får leda till attallmänheten, särskilt i vissa glesbygdsområden, får en försämrad polisiärservice. Det kanske mest glädjande, inte minst för glesbygdsbefolkningen ivårt land, är att alla partior utom kunnat enas bakom den häruppfattningen. Mellan kravet på ökad effektivitet och önskan att bevaraden polisiära servicen kan lätt kollisioner i uppfattning uppstå. Utskottet har försökt utveckla propositionens uttalademålsättning om att säkerställa glesbygdsområdenas polisverksamhet, så att man ide områdena skall kunna känna sig trygg för att man fär behålla den polisiäraverksamheten beträffande såväl bevakning som service i polismyndighetsärenden. Utskottet .har menat att det är nödvändigt att samhällethellre underlättar än försvårar kontakterna mellan allmänheten och myndighetspersoner,såsom polischefer. Utskottet har sagt att den aktuella distriktsförändringeninte får leda till en icke önskad centralisering av uppgifterna ipolisverksamheten, att den inte fär stå i strid med den lokaliseringspolitiksom statsmakterna söker främja och att den inte får leda till försämradpolisbevakning. Utskottethar vidare sagt att skälen för att dra in ett polisdistrikt, där Vissa reformer inotn polis- och åklagarväsendet verksamhetenpå övervakningssidan fungerar tillfredsställande, måste vara mycket starka.Indragningar fär enligt utskottet inte aktualiseras utan att förnyadeutredningar görs angående de lokala förhållandena och överväganden sker medbeaktande av de reservationer som utskottet har lagt fast. Ett viktigt påpekande från utskottet är attdistriktsindelningen inte får stå i strid med den lokaliseringspolitik somstatsmakterna från sysselsättningssynpunkt eller av andra skäl söker främja. 1 många av polisdistriktsoinräden, som avpolisutredningen nämnts som indragningsdistrikt, har oron för attindragningshotet skulle förverkligas varit mycket stor. De reservationer ompolisservice i glesbygdsområdena och det lokaliseringspolitiska sambandet somskrivits in i utskottsmajoritetens betänkande bör lugna i de områdena. , , , , och Kramforsär några platser i de fyra nordligaste länen där polisutredningen aktualiseratindragningar. Det är platser som samhället genom den aktivalokaliseringspolitiken satsar på som utvecklingsområden i de inre delarna avNorrland. Lät mig ur exemplifieringen plocka ett av dessapolisdistrikt som exempel. Redan nu omfattar distriktet ettområde . Redan nu har många människor - särskilt folk ifjällområdenas turistbyar och längre färdväg när de vill träffa polisoch polischef. Det distriktet hade polisutredningen tänkt sig sammanlagtmed ytterligare tvä polisdistrikt, som tillsammans skulle få en yta pä 375kvadratmil. 1 stora områden skulle man få och längre tillpolisdistriktsexpeditionen. Det skulle bli ett område stort som sex sydsvenskalän. En sådan koncentration skulle stå i direkt strid med vad utskottet sagt omavständsproblem. Den skulle också stå i strid med vad utskottet sagt om attindragningar inte får leda till kollision med samhällets lokaliseringspolitik.Vilhelmina är ett område där samhället gör betydande satsningar - i ny industrisåväl som i bl. a. gruvundersökningar i Stekenjokk. Exemplet kan säkert översättas pä många av depolisdistrikt som jag här nämnde som exempel. Utskottet har velat göra en delgarderingar och med än större skärpa än departementschefen gjort ipropositionen understryka vikten av att de avväganden jag här nämnt görs ireformarbetet. Men utskottet har också sagt att kravet på rationellareoch bättre polisverksamhet kräver sammanläggningar av en del nu befintligadistrikt. Den uppfattningen delar också , enligt dess partimotion.Där säger man visserligen att nian i princip motsätter sig en minskning avpolisdistrikten till ca 90. Det argumentet riktar sig väl mera mot denfolkpartist som suttit i polisutredningen och nämnt talet 90 än mot regeringenoch propositionen, där det inte alls sägs att antalet skall minskas till 90.Man säger vidare att det bör vara Kungl. Maj;t obetaget att efter anmälan tillriksilagen göra sädana sammanläggningar som inte återverkar på den regionala organisationen.Jag måste fråga i , som formulerat sin något märkliga reservation i utskottets betänkandepä just denna folkpartimotion; Vad menas egentligen med indragningar "somej återverkar på den regionala organisationen"? Det betyder väl att mankan dra in polisdistrikten i , , och andra ortersom jag har nämnt utan att det står i strid med uttalademening, bara man följer lilla tillägg att regeringen anmälerindragningen för ? Ingen av dessa indragningar skulle nämligenåterverka på den regionala organisationen, och det är den enda lillareservationen som skiljer folkpartiförslaget från utskottsförslaget. Jag motsermed mycket stort intresse en förklaring till denna märkliga skrivning, somockså finns i reservation. Jag påstår att folkpartietsreservation i detta ärende innebär mer "fritt fram" för indragningarav polisdistrikt än utskottets förslag. i har sagt att förslagbara kan leda till några få indragningar tre eller kanske fem. Detta är deenda sifferuppgifter som har nämnts i denna diskussion. När bli så exakt i sin redovisning ber jag att för klarhetensskull talar om för de människor som mun tydligen menar skall förlora sinapolisdistrikt, vilka de tre eller fem distrikt är som kan tänka sigskall dras in. i (fp) kort genmäle; Det är intressant att höra att uppgiften i att regeringen har fått en bakläxa. Detär tydligen någon av hans kamrater i utskottsmajoriteten som har lämnatuppgiften till tidningen i fråga, och det råder uppenbarligen olika meningar omvad utskottsskrivningen innebär. De som står nära problemen upplever naturligtvis förslagenom distriktsindragningar på annat sätt än de som bor i sädana regioner där detinte blir aktuellt med indragningar. frågade mig vad vi menar med indragningar sominte inverkar på den regionala organisationen. Det måste väl vara helt klart,, att vi säger bestämt nej till regeringens förslag om indragning avpolisdistrikt men medger att det i vissa enstaka fall kan finnas anledning attsammanslå två distrikt. Men då skall det alltså finnas utomordentligt avgörandeskäl. Och en indragning fär under inga förhållanden göras där'den skulle kommaatt inverka pä den regionala organisationen. Jag tycker nog att detta är utsagt i så klar text att herrNygren skulle kunna förstå det. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet HerrNYGREN (s) kort genmäle; Detta var inget svar pä den fråga jag.ställde. medger i likhet med utskottets övriga ledamöter attsammanläggningar av polisregioner kan bli aktuella därest det bara finns tvåeller i enstaka fall tre polisdistrikt inom ett län, 1 folkpartireservationenyrkar ni att sammanslagningar av polisdistrikt inte skall få ske i de fall därdet påverkar den regionala organisationen. Det betyder, iLjusdal, att ni har garderat i län, i ,i och i ; det är nämligen de enda Vissa reformer inotn polis- och åklagarväsendet indragningarpolisutredningen aktualiserat som kan påverka den regionala organisationen. Vi böriar alltså komma litet närmare en uppgörelse omvilka distrikt det är som kan tänka sig att dra in. Vi vet att detinte är de här fyra, . Då hur vi femton kvur, och det betyder attherr har sagt att möjligen fem distrikt kan bli aktuella att dra in.När vi nu har kommit så pass nära tycker jag att i kan taett par minuter pä sig för att tala om för vilka de här fem är av defemton som är kvar. HerrENLUND (fp): 1 det ärende vi nu behandlar har jagtillsammans med väckt en motion, som enbart gällerpoHsdistriktsindelningen i . Men den är inte ensam i sittslag. Företrädare för olika partier från sex andra län har i enskilda motioneranfört liknande synpunkter och motiverat bibehållande av nuvarande indelning; ien del fall gäller det hela länet, i andra fall enstaka polisdistrikt. Därtill kommer de båda partiniotionerna från folkpartietoch , där man yrkar avslag på förslaget om en minskning avantalet polisdistrikt. I båda dessa motioner önskar man att i sistahand .skall få avgöra förändringar i polisens regionala organisation, och icenterpartimotionen går nian ett steg längre och ställer samma krav beträffandeförändringar pä det lokulu planet. Lägger mun till detta de synpunkter som anförs av tolvsocialdemokrater av vilka en del har deltagit i debatten från elva olikalän i motion nr 1619, så finner man att motionsfloden i den här frågan ärsällsynt enhetlig. Sammanlagt har företrädare för ett tjugotal län ursamtliga partier utom vpk låtit höra av sig. Men det märkliga är ändå intemotionsflodens geografiska och partipolitiska spridning. Det märkliga är attden opinion som kommer till uttryck i alla dessa motioner är sä pass enhetligöver alla parti- och länsgränser. Gemensamt för dem alla synes vara en starkoro för att en ytterligare reducering av antalet polisdistrikt skall förstoraavståndet mellan polisen och allmänheten - särskilt i glesbygderna - ochförlänga utryckningstiderna och därmed minska tryggheten. Utskottsmajoriteten har uppenbarligen ganska starkasympatier för den opinion som kommit till uttryck i motionerna. Utskottet säger"att förnyad utredning bör göras angående de lokala förhållandena isumtligu fall dären indragning av polisdistrikt överväges. allaförhållanden utt företrädare för ortsintressena fär tillfälle att ytterligareen gäng framlägga sin uppfattning i indelningsfrågan." Om godtar utskottets skrivning i denna del, herrtalman, får man sålunda förutsätta att den av utskottet förordade procedurenverkligen konimer att föregå varie indragning eller sammanläggning avpolisdistrikt. Men frågan är om dessa garantier är tillräckliga. Det väsentligaär ju i vad män de synpunkter som framförs kommer att beaktus av regeringen.Våra erfarenheter i är i detta stycke inte .särskilthoppingivande. Det i propositionen framlagda förslaget tillpolisdistriktsindelning för länet har .såvitt jag kunnat finna avstyrktsav samtliga remissinstanser i länet , berörda kommuner,polismyndigheterna och personalorganisationerna. Alla vill behålla de fyradistrikten i , men Kungl. Maj;t föreslår reducering till två.Om remissvaren beaktas så litet som i det fallet, är ju löftet om yttranderättinte mycket värt. Av motionsfloden att döma har man i flera andra länuppenbarligen liknande erfarenheter. tycks ju även utskottsmajoriteten dela de mångamotionärernas betänkligheter mot en ytterligare reducering av polisdistrikten.Med hänsyn härtill och till att regeringsförslaget stämmer sä dåligt med denregionala och lokala opinionen, hade det enligt min mening varit konsekvent, omutskottet följt folkparti- och centerpartimotionerna och avslagit förslaget omen minskning av antalet polisdistrikt. Den ståndpunkten har reservanternaintagit. I samma motioner förordas också att ändringar ipolisdistriktsindel-ningcn alltid skall underställas . Om dettaskriver utskottet att "ett sådant förfarande strider mot den praxis somhittills tillämpats vid ändringar i den polisiära eller judiciella indelningenoch i andra liknande sammanhang. Ett tillmötesgående av motionärernas önskemålmedför också en frän administrativa utgångspunkter omständlig ordning, eftersomgenomförandet av olika skäl bör ske successivt och ett flertal propositionersåledes skulle behöva föreläggas i frågan ompolisdistriktsindelningen." Och sedan avstyrker utskottet motionerna idenna del. För min del tycker jag att motiveringen är säregen. Den propositionvi nu behandlar innehåller ju ett förslag till polisdistriktsindelning. Ochdet förslaget skall enligt skrivningen i samma proposition genomförassuccessivt. Därför har jag svårt att förstå varför det skulle strida motpraxis, om på nytt får pröva och uttala sig i fråga ompoHsdistriktsindelningen. Dagens överläggning är väl, såvitt jag kan förstå, iviss mån just en sådan behandling. Jag vill, herr talman, med det här anförandet uttrycka denmeningen att nian med hänsyn till den ganska entydiga opinionen och demotiveringar som har framförts från remissinstanserna och från de mångamotionärerna har goda skäl att följa reservanternas linje. Jag yrkaralltså bifall till reservationen. Vissa reformer inom polis- och åklagaiyäsendet FruKRISTENSSON (m) kort genmäle; Jag skulle bara till vilja sägaför att klarlägga ett missförstånd som tycks föreligga, att det inte är sä attdet i propositionen anges vilka distrikt man tänker dra in, utan det sompropositionen redovisar är ju polisutredningens förslag. Men i propositionensägs klart ifrån att det inte är detta som man skall utgå ifrån, utan nianskall göra en allmän bedömning, och utskottet har ju, som välkänner till, sagt att de riktlinjer som vi har förordat skall tillämpas och itveksamma fall skall höras. Det är alltså inte så, som tro, att den bilaga som är fogad till propositionen skulle vara propositionensförslag till polisdistriktsindelning. Det är i stället det förslag sompolisutredningen har framlagt, och varken propositionen eller utskottet haralltså accepterat detta. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet HerrENLUND (fp) kort genmäle; Såvitt jag förstår innebär majoritetensskrivning här att Kungl. Maj:t fär befogenhet att avgöra förändringar ipolisdistriktsindelningen, låt vara att man måste höra lokala ochregionala organ. () kort genmäle; Utskottet har skrivit och det är ganskalätt att läsa det att en utredning skall företas i varie särskilt fall, attde riktlinjer utskottet anger skall följas men att för den händelse avvikelsefrån de riktlinjerna övervägs ärendet skall underställas ävensomeljest om tvekan skulle råda om lämpligheten av en sammanslagning. HerrHENMARK (fp); Det är här i någon mån fråga om regionalpolitik. Detframgick inte minst av yttrande. Det har också sagts av såväl departementschefensom utskottet att man måste ta regionalpolitiska hänsyn. Det är dock så, attnär sedan utskottets majoritet gjort sina slutbedömningar, så har man inte sagtmycket om regionalpolitiska synpunkter. Regionalpolitik innebär väl att man skall söka stödjasådana delar av landet där näringsliv och befolkningstillväxt håller på attstagnera, och om det inte räcker med att ge en mindre stimulans får man övergåtill stöd och göra insatser av ekonomisk innebörd. Jag tycker att det voreväsentligt - och det skulle säkerligen också vara ekonomiskt förmånligt attsöka förebygga skapandet av nyu stödområden. Det är klart att människorna reagerar i en bygd som förkort tid sedan förlorade sin tullstation, där järnvägarna lagts ned, där maninte kunnat ge tillräckliga anslag för att bygga ut landsvägsnätet, där manupprepade gånger sagt nej till försök att skapa gymnasial utbildning och därdet nu ifrågasätts att man skall ta ifrån invånarna också polischefens kansli.Jag förmodar att hade ungefär saniniu synpunkter, då han talade försina landsdelar där uppe i . Man är rädd för att varje sådan härcentralisation kommer att innebära en ökad försvagning och en nedåtgående trendför de områden och de distrikt det gäller. säger utskottet det säger också departementschefenoch det säger väl utredningen - att man vill skapa en effektivare polisorganisation.Detta är reformens ändamål, och nian får icke minska effekten på något sätt.Del framgick också av de utdrag som gjorde att detta är ändamålet.Men kommer det att bli en lika effektiv polisorganisation om man minskurantalet polisdistrikt? Jag tror del var utskottets ordförande som ställde enfräga till i , på vilket sätt han ville skapa dennaeffektivitet som är åsyftad av alla utan att gä med pä inskränkningen avantalet polisdistrikt. Jag vill gärna fästa utskottsordförandens uppmärksamhetpå vud utredningen har uttalat - det återges pä s. 8 i propositionen, där detstår: "Enligt utredningen är sammanslagningar av distrikt bara en av deåtgärder som kan tillgripas för att skapa förutsättningar för en effektivarepolisverksamhet." Och i säger i sitt remissyttrandeatt utredningen "inte alls undersökt eller redovisat om de smådistrikten har några fördelar-- eller om förhållandena i dessa distrikterfarenhetsmässigt verkligen är sådana, att ett oavvisligt behov föreligger avexempelvis specialiserad utredningspersonal". När det gäller det distrikt som jag företräder genom enmotion, polisdistrikt, har jag läst de yttranden som avgivits. Detvisar sig att i detta distrikt - som enligt det första alternativet föreslogsbli sammanslaget med polisdistrikt och sorn i ett senare lägeskulle sammanslås med Ystads polisdistrikt - är exempelvis antalet balanseradeärenden mycket ringa i förhållande till motsvarande antal ärenden i de distriktmed vilka sammanslagning föreslagits. polisdistrikt har ocksåkunnat klara balanseringen genom alt ta ut ett mycket mindre antal övertimmarav sin personal än de båda andra distrikten. Man har redovisat antaletuppklarade fall till , och det är inte dåligt. Ingen vill väl påståatt de större distriktens personal är dålig, men jag tror att det finns enförklaring till att uppklaringsprocen-ten kan bli hög i ett litet distrikt.Förklaringen kan vara den att avståndet mellan å ena sidan polischefen ochpoliskansliet och ä andra sidan de människor man har att göra med där är säkort. Det gör att man känner varandra, och det tror jag har en vissförebyggande verkan när del gäller brottslighet. Föreliggande förslag innebär att det skall göras enförnyad undersökning innan man vidtar några indragningar. Det är bra. Men därberor allt på hur fint gehör man har för myndigheter som fär tillfälle attyttra sig. Någon talare sade att i var ganska ensam omsin reservation. Dä vill jag påminna om att inte mindre än elva län, dvs.ungefär halva , har avstyrkt förändringar ipolisdistriklsorganisa-lionen i det egna länet. är sålunda inteensam. Den föregående talaren nämnde också, alt när denna debatt började här iriksdagen väcktes det i vage fall två partimotioncr i denna riktning. Det talas också i utredningen om att utöver de nämnda elvalänen har ett flertal av de polisdistrikt och kommuner som avgivit yttrandeställt sig negativa till förslaget. Den saken har emellertid redovisats mycketkortfattat. Och om man vid en förnyad undersökning tar samma hänsyn till delokala myndigheternas och län.sstyrelsernas yttranden, så tycker jag inte attdet är särskilt stora garantier för alt resultatet blir ett annat. Det beroralldeles på vad man pä det lokala planet har för möjligheter att vinna gehörför sina synpunkter. Det förvånar mig att så mänga framhåller altderas synpunkter överensstämmer med utskotlsmajoritelens förslag. Jag hällermed om att mycket av vad majoriteten sagt är förnämligt, och jag har allrespekt för de redogörelser som här lämnats av utskottets ordförande och viceordförande. Men med den lydelse som utskottets skrivning har fält, därutskottet har givit sill godkännande av de stora riktlinjerna men gjort detundantaget att ökningen bör bli icke obetydlig, frågar jag mig: Vad menas meddet? Om någonting är oklart, sä är del väl just del ullrycket. Statsrådet nämnde två siffror och sade att det kan bli 95polisdistrikt eller del kan bli 100. Han ville inte binda sig för något bestämtantal i del fallet, och det förslår jag helt och fullt. Men mun kan väl ändåsäga att den 23 febmari 1972 Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet antaletdistrikt kommer att ligga någonstans däromkring, och i så fall blir 20polisdistrikt utlämnade. Och dä förstår jag inte , när han ondgörsig över att i påpekar att uttrycket enstaka kan betydatre eller något mer, men det skall ändå vara fråga om enstaka fall, och detskall finnas starka skäl för ändring. Jag hoppas alt de skäl som för att behålla polisdistrikten i var tillräckligt starka. Jagtycker att den enda skrivning som ger en viss garanti för att de små distriktenfår behälla sitt kansli är reservationens. Därför, herr talman, ber jag att fåyrka bifall till reservationen. () kort genmäle: