prot · FV0980 · 1972-12-31 00:00:00 — den det ej viU röstar nej, - Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 7 av i Regional utveckling järälund m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 249 Nej - 65 Avstår - 3 Punkten 12Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 8 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 7 punkten 13 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 8 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: Ja - 196 Nej - 115 Avstår - 5 Punkterna 14-16Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan,dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tUlmotionen rr 589 av i Bäckmora m. ti,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall lUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Den som viU att kammaren bifaller inrikesutskotlets hemstäUan i betänkandetnr 7 punkten 21 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 158 Nej - 152 Avstår - 7 Punkten 22 Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 10 av i m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iArvika begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl atl kammaren bifaller inrikesutskotlets hemstäUan i betänkandetnr 7 punkten 22 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 10 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 157 Nej - 157 Avstår 3 Då sålunda deavgivna rösterna var lika delade, nedlade herr talmannen i rösturnan en ja-sedeloch en nej-sedel, varefter på herr talmannens anmodan i (s) ururnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammaren hade aUtså i enlighet med nej-propositionensinnehåll bifalUt reservationen nr 10 av i m, fl. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 11 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Statlig industriexpansion i och andraregioner med sysselsättnings-svårigheter begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer inrikesulskottets hemstäUan i betänkandetnr 7 punkten 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 11 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskolletshemställan, dels motionen nr 374 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 12 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordgren begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer inrikesutskotlets hemstäUan i belänkandetnr 7 punkten 25 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 12 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 5Statlig industriexpansion i och andra regioner medsysselsättningssvårigheter Föredrogs näringsutskottels betänkande nr 36 i anledningav motioner om statlig industriexpansion Sysselsättningssvårigheler. Statlig industriexpansion i och andra regioner med sysselsättningssvårigheter Norrbollenoch andra regioner med Nr 80 1 delta betänkande behandlades dels motionen 1972:372 av (vpk) och fmMarklund (vpk) vari hemställts atl skulle hos regeringen anhålla omett snabbt utarbetande av en femårsplan för statlig industriexpansion iNorrbotten med målsättningen att skapa fuU sysselsättning utan avfolkning,varvid i första hand borde beaktas: all en statlig maskin- ochverkstadsindustri upprättades, att en industri för fordons- ochcontainertUlverkning upprättades, alt åtgärderna förstärktes för NJA:sutveckling mot ökad manufakture-ring med beaktande av behoven av all förläggaen industriell tUlverkning tUl flera delar av länet, attsärskild uppmärksamhet ägnades åt uppgiften att snabbt skapa nyaarbetstillfäUen i , inlandet och malmfälten, dels molionen 1972:578 av herrHermansson m.fl. (vpk) vari hemstäUts atl skulle uttala sig för attstatliga basindustrier, upprättade med bl. a, allmänna pensionsfonden sommedel, gjordes tUl aktiva utvecklingsinstmment i de regioner därsysselsättningssvårigheterna och avfolkningen i första hand rådde. 1, atlriksdagen skulle avslå molionen 1972:578, 2. altrUcsdagen skuUe avslå motionen 1972:372, Reservation hade avgivits av (vpk), somansett atl utskottet bort hemställa 1, att riksdagenmed bifall tUl motionen 1972:578 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanten anfört om utnyttjande av medel ur aUmänna pensionsfonden förfinansiering av statliga basindustrier i regioner medsysselsättningssvårigheter, 2, atl riksdagenmed bifaU tUl motionen 1972:372 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att enfemårsplan för statlig industriexpansion i snabbt utarbetades ienlighet med vad reservanten anfört. (vpk): Den som är ny i församlingen har naturligtvisrätt att uttrycka en viss förvåning över att denna del av debatten kommersärskilt. Del mesta är redan sagt om den nuvarande lokaliseringspolitiken ochalla dess konsekvenser. Därför skaU jag också undvika frestelsen att försökaspänna över hela fältet och skaU i stäUet hålla mig inom ramen för motionen 372och till , som åren utmärkt Ulustration till hur lokaliseringspoUtikinte skaU bedrivas. Den molion som jag talar om har särskilt tryckt på detkatastrofala läget i vissa områden i mitt hemlän, en katastrof i katastrofen,om jag så får uttrycka mig. Det är bråttom när det gäller åtgärder. Det gällerhela , men i vissa områden är del särskilt brådskande. Statlig industriexpansion i och andraregioner med sysselsättnings-svårigheter Det är nog allvar i orden när man i Länsprogram frånlänsstyrelsen i framhåller att fortsatt befolkningsminskning kanleda liU "katastrofal försämring av befolkningens reproduktions-kraft". Med dessa ord måste man mena all den dag när detindustriella uppsvinget kommer, det industriella uppsving som måsle komma, harman skyfflat i väg så mycket ungdom att industrialiseringen inte kan ske, ibrist på produktiva människor. Det är sanneriigen en larmsignal om något, I den norrbottniska länsplanen heter det också altNorrbotten representerar så stora resurser att det inte kan vara rimligt atltillåta en utveckling, där ett tillvaratagande av de produktiva resursernakommer i farozonen Slutsatsen är alltså att man är i färd med atl undermineragrundvalen för framtiden. Så drastiska är aUtså följderna av politiken gentemotNorrbollen, den rika fiärdedel av landet som innehåller sä stora resurser menack så Ula utnyttjade. Del är egentligen med vrede och sorg i hjärtat som manreser genom vissa delar av det län jag representerar, alltså Norrbollen, Manser byar som är praktiskt taget tomma på liv. Man ser mängder av gårdar medigenspikade fönster, och man ser hur den mark växer igen som en gång i världenbröts upp med svett och möda. Folk som trodde att de gjorde någonting gott, eninsats för kommande släkten, och att odlarmödan skulle värderas känner sig grymt besvikna. En rigorös jordbrukspolitik, som gubevars skulle ge ossbilligare Uvsmedel och inle bara en bättre jordbmkspolilik, avkastade intebUligare livsmedel, men den avkastade ungefär 15 000 norrbottningar somtidigare helt eller delvis kunde försörja sig på jordbmk. har nyastödåtgärder kommit in i bilden, men är det så dags. Häri ligger en del av förklaringen till förgubbningen ivissa områden, exempelvis i , De traditionella basnäringarna ger inteden sysselsättning som de gav . Det gäller jordbruket, det gäller skogenoch det gäller också våra traditionella industrier som har högmekanise-rals.Ersättningen för den stmkturomvandlingen har uteblivit. Vad som har kommit i stället för industrier är avfolkningoch. stagnation, en snedvriden åldersstruktur så alt ungdom är något som synsbara i vissa delar av Norrbollen vid semestertider, då ungdomarna återvänderfrån belonggettona i eller från Volvos baracker i eller varde nu har hamnat. Man har inle fått en industriell utveckling utan en förstärktavfoUcningspolitik så alt förkortningen AMS i folkmun har kommit alt uttolkas"aUa måste söderut", I den lokaliseringspoliliska debatten möter man ibland dendumma klyschan att "man kan ju inte ha en fabrik i vafie by". Den ärdum därför alt det är en självklarhet ingen kräver en sådan ordning. Dagensengagerade regionpolitiska debatt står på en annan och högre nivå. Norrbottningarna är inga utopister. De kräver inte allregeringen skall plocka ner månen eller någol sådant verklighetsfrämmande. Dekräver inte heller att vafie by skall få sin industri. Nej, vad de kräver äringenting utopiskt, in:genling omöjligt att förverkliga. Men de kräver arbele,slut pä arbetslösheten och slut på utflyttningspolitiken. De vet också altdetta är De vet vilka resurser det nordligaste länet har. De vet attdel är möjligt med en en stark utveckling av den metallurgiska verksamheten. Devel att det finns nya gruvor som kan öppnas, att det är möjligt atl bygga uppen högförädlad produktion som kan baseras på den norrbottniska råvaran. Ja, de vet att uppbyggandet av den diskuteradestatliga verkstadsindustrin är elt realistiskt alternativ. tUlverkasknappast etl verktyg i inte en hammare, inte ett spett, inle enspade. Del är inte utopiskt när man framhåller att en stor, högförädladmaskin-och verkstadsindustri skulle kunna lösa problemen inle bara för en platsutan för åtskUliga platser i . Man vet att den kan baseras på enhögindustrieU organisation och att den förutsätter spridning tUl olika områdengenom upprättandet av fUialtUlverkning. Det är inte utopiskt när man som exempel på vad som skullekunna göras från statens sida pekar på att investerade1 och lycker att den investeringen borde ha styrts tillNorrbotten. Kapitalet måste styras åt det förnuftigaste hållet, men del skerinte. Det finns all anledning att notera det positiva som harskett i . Jag menar uppbyggandet av NJA, av den statliga träindustrinosv. Men kan män inte underlåta att konstatera all det inle är dettasom har präglat UtveckUngen i de insatserna är otillräckliga. Vadsom har präglat utveckhngen i under äravfolkning och för vissa regioner en drastisk och sorglig stagnation. Det är därför vi i vår motion säger att det är bråttom förNorrbotten, och det är dubbelt bråttom för vissa regioner där. Därför krävssnabba och stora insatser av den typ som kommunisterna kräver en målmedvetenstatlig industriexpansion, en poUtik som är vitt skild från detlokaliseringspoUliska småplotter med subventionering lill det privatanäringslivet osv, som man nu håUer på med. Vi har i vår motion tagit några områden som exempel föratt illustrera hur förödande den nuvarande lokaliseringspolitiken har verkat iNorrbotten, Vi har där nämnt och vi har nämnt , Dethandlar naturligtvis inte om så förfärligt många människor, och en och annankanske tycker alt man skulle hålla sig till de större sammanhangen, men det ärdock människor det rör sig om. Och jag viU rikta sökarljuset just på deregionerna, därför att där kan man utan överdrift säga atl katastrofen redan ärett faktum och så kommer det att gå också i vissa andra områden, om inte enradikalt ny regionpolitik kommer fram. Här handlar det om kommuner som kämparförtvivlat för alt hålla näsan över vattnet, som ser hur skatteinkomsternasviktar och hur utflyttningen går med en skrämmande hastighet. Låt mig ta , denna del av som harvarit föremål för så många utredningar, som har fått så många löften och som utgör en bekräftelse på att löften är mager kost och alt på utredningar kaningen leva utom möjligtvis en massa utredare. Man kan slå ihop tre Norrbottenskommuner: ,och , Bara förlorade de kommunerna över 1 000 Statlig industriexpansion i och andraregioner med sysselsättningssvårigheter Statlig industriexpansion i och andraregioner med sysselsättningssvårigheter personer;man har en permanent arbelslöshetsarmé. 1965-1970 innebar en minsknmg med2 000 arbetstUlfällen, och utvecklingen liar inte förbiittrats.Länsplaneringens prognos har man redan krupit under. framhöUs det att de kommuner jag härnämner måste få 2 000 nya jobb fram fill 1980, Men så ser det ju inle alls utatt bli. Antalet arbetstUlfäUen minskar. Under den lid jag nämnde har detför minskat med ca 1 000 arbetstillfällen, för och Övertorneåmed ungefär 600 vardera. Så fungerar den s, k, aktiva näringspoUtiken, Ungefär som Norrbotlenspjäsen spelades upp komdel också en larmrapport, där man hade analyserat läget i dessa tre kommuner.Den var rätt skrämmande. Den visade att av de 32 000 personer som fanns iområdet .1960 var det bara 25 000 kvar . Det är enminskrring med 7 000 personer. Använder man procenträkning blir det helabetydligt mera skrämmande: då handlar det om . Och skall rnanockså ha klart för sig atl det i huvudsak rör sig om folk i högproduktiv ålder,dvs, människor i åldern och yngre. Man kunde använda mera siffermaterial, men jag skall intetrötta kammaren, som redan har haft en lång lokaUseringspoUtisk debatt. Denfråga man måste ställa sig är ju om exempelvis de här små kommunerna kan ta ensådan avtappning som redan har skett och sedan ha en chans till utveckling, fall måste de vara i färd med atl passera den gräns, där planeringsrådetvarnar för alt man riskerar atl rycka undan grunden för framtiden. Sådant är läget. Och det är lika Ula med del norrbottniskainlandet, som också nämns i motionen. har blivit av med 2700 invånare, med 1 000 och kommun med över 1 700, Utveckhngen i kommun är också en bekräftelse på och här skuUe man kunna anknyta tUl den debatt som har förts omkraftverk och älvutbyggnader att kraftverksbyggen utgör ingenframtidslösning, för då hade situationen i denna den mest vallenkraftsul-byggdakommunen i vårt land varit aUa liders bra. Men sådan är ju inte situationen.Kraftverksepoken har gått. slår man med fina skolor, badhus och andraserviceanläggningar delvis outnyttjade. Folket har farit. Kraftverksbyggena togslut - andra typer av industri uteblev. griper dessa inlandskommunerdesperat efter varje halmstrå - kraftverk, turistbyar, hemslöjd osv. Det manframför aUl hoppas på är emellertid stora statliga industrier, men det ser ulatt dröja. T, o, m, det s, k, fredsförbandet ser ut att hänga i luften ingenvel hur det skall bli med den saken. Även om jag inte tror alt det ärmilitarismen som skall lösa problemen i vårt län har detta förband en vissbetydelse. Och medan tiden rinner i väg urholkas basen för en kommandeindustrieU utveckUng i del stora område som jag här har omnämnt. Slutligen några ord om Malmfälten, som också berörs i denhär motionen. Finns det bekymmer där, kan man fråga sig. Ja, det vill jagpåstå. Och de som inte finns är att vänta. Vi har två stora kommuner i detområde som kaUas Malmfälten, Det är kommuner som är extremt beroende avgruvbrytningen, vUket skapar en situation som är direkl livsfarlig rnednuvarande ensidiga uppbyggnad av näringslivet. ju ställasig frågan: Vad händer med dessa kommuner om malmkonjunkturen på allvar slårfel? har ju della vida område, som inle bara består av tätortenkring gruvorna, bekymmer med sysselsättningen. Människor går arbetslösa ellerhankar sig fram med beredskapsjobb och omskolning. Man törs knappast länka påvad som egentligen skuUe ske om den internationella malmkonjunkturen skulledrabbas av ett allvarligt bakslag. Varningstecken har inte saknats, deninternationeUa konkurrensen hårdnar och ingen vet vad framtiden bär i sittsköte. Man måste därför betrakta det som livsviktigt förframtiden att denna region, som har levererat sådana enorma summor tUl densvenska statskassan och också tUl den svenska storfinansen får någon formav annan industri. Annars kan del bU rena kalastrofen om malmförsäljningpå allvar skuUe slå fel. Vad händer då med och med , om maninte har skapat andra former av sysselsättning? Man måste vända sig mot passiviteten när det gäller atlbredda näringslivet. Genom gruvjobbarnas blodslil har statskassan fyllts mångagånger om, och ur den vinslen borde man för länge sedan ha tagit ett rejältgrabbtag för all bygga upp en annan typ av industri. Det har inte skett, utanman har föredragit alt ha kvar Malmfälten som ett råvaruproducerande område. Pengarhar bl, a, borrals ner i fåfäng oljejakl i , men man kan tydUgen intetänka sig alt etablera annan typ av industri i Malmfälten, Det är märkligt ja, jag tycker att det är utmanande. Det är mot den bakgrunden man också måstekonstalera alt det i denna så rika del av landet härskar enosäkerhetskänsla som borde vara onödig. Jag har hållit mitt inlägg på denna mycket jordnära nivådärför att det här handlar om områden där snabba åtgärder bör vidtas, därföratt del handlar om människor, inle så många tusen, men människor som kännerfruklan och oro för framliden på ell myckel påtagligt sätt. Så skulle det intebehöva vara och så får det inte vara. Vi föreslår i den motion som behandlas en rad åtgärderoch upprättandet av en femärsplan för fuU sysselsättning. Ett känt statsråd harju sagt att poUtik, det är att vilja. Vi är helt övertygade om riktigheten i deorden, ViU regeringen, så kan den satsa de medel som behövs för atl bygga uppelt tillräckUgt omfattande statligt näringsliv i lika väl som iövriga skogslän. På denna fjärdedel av kartan finns det redan en statligindustriseklor, och vi menar att det är en utmärkt utgångspunkt för nya ochdjärva tag. Vi betonar NJA:s roU och nödvändigheten av all upprätta den längediskuterade statliga maskin- och verkstadsindustrin. Vi har velat framhålladet moraliska ansvaret gentemot och inte minst gentemot de delar sombefinner sig i ett nästan katastrofarlal läge. Vi har också tagit fasta på den formulering i Länsplan 70 därdet heter alt kunde lämpligen utgöra en försöksregion för kraftigsysselsätlningsinsals . Vi kopplar ihop detta med vår allmännalokaUseringspolitiska syn och menar atl situationen inte kan förbättras genomsubventionerande tUl det privata näringsUvet, utan det måste ske genom en annansamhäUsplane- Statlig industriexpansion i och andraregioner med sysselsättningssvårigheter Statlig industriexpansion i och andraregioner med sysselsättningssvårigheter ring, enfasl och konsekvent styrning av kapitalel lill de områden där det behövsinvesteringar och ett planmässigt uppbyggande av nya statliga industrier. Detbehövs en förnyelse av lokaUseringspolitiken och nya djärva grepp, om man skallkomma ur det nuvarande eländet för och även för andra delar avlandet. Därföryrkar jag bifall till reservationen av , (vpk); Jag vet att det är oro bland riksdagsmännenjust . Vi är ju aUesammans inbjudna av De förenade FNL-grupperna alt della ien demonstration om som avgår från , där det skallkrävas "ut ur " och "Stöd för del kämpandevietnamesiska folket", och därför skaU jag fatta mig mycket kort. Jag avser endast all säga några ord i anslutning tiUvänsterpartiet kommunisternas partimolion nr 578 - en följdmotion tiU partiets molionnr 596 som har behandlats i samband med debatten ominrikesutskottets betänkande nr 7, I den motion det nu gäller kräver vi atl uttalarsig för att statliga basindustrier, upprättade med bl, a, AP-fonderna sommedel, görs tUl aktiva utvecklingsinstrument i de regioner därsysselsätlningssvårigheter och avfolkning i första hand råder. avstyrker vår molion, egentligen medhänvisning tiU atl Uknande motioner kommunisterna haravslagits . När vi i denna kammare behandlade enmo'ion från mill parti gällande åtgärder för att skapa en statlig verkstadsirjustri i , viUcen hade avstyrkts av näringsutskoltet, sade , som då var näringsutskottets talesman, bl. a, följande; "Jag vUl \oppas att vi när vi kanske skaU besluta i den här frågan kan vara överens om kraftigare styrmedel för samhället för alt inverka på lokaliseringen. Det är myckel möjligt all statUg industrietablering kommer att ingå i det programmet,---- ," Jag vel inte om det var den s, k, fysiska riksplaneringenoch vissa lagförslag i anslutning till denna, som enligt uppgifl kommer atlföreläggas , som då hade i tankarna. Det har ju idebatten här och även från inrikesutskottet hänvisats tUl vad som skaUkomma atl hända . är det dock på så sätt atl regeringen har haft rättkraftiga styrningsmedel till sitt förfogande men inte använt sig av dessa. Jagvill i detta sammanhang nämna bl, a, investeringsfonderna. Det privata näringslivet har inle visat ansvar försysselsättningen. Då vinstintressena så krävt har företagen lagts ned, och dethar varit samhäUet som fått svara för följderna. Vi i kommunisterna anser atl endast aktivtuppträdande från samhäUets sida kan trygga en sysselsättning i de områden dethär är fråga om. Vi ställer aUtså frågan om samhäUsägda förelag finansieradegenom AP-fonderna, Vi har helt klart för oss att statligt drivna företagunder nuvarande förhållanden inte har något som helst med socialism att göra.Det kan i ställetfrämja de statsmonopoUstiska inslagen i det kapitaUsliska samhäUe vi har. Detfinns ju företag som är statsägda men som inte uppträder bättre än vadkapitalistiska storföretag gör. Jag behöver i det här sammanhanget inle nämnanågra namn. Men ändå är storkapitalet och staten inte samma sak. Del gårnämligen att släUa krav på statliga företag på ett annat sätt än då det gällerde företag som ägs av storkapitalet. Regeringen bär nämligen sist och slutligenansvar för de stalUga företagen och är givelvis känslig för den allmännaopinionen ute bland väljarna. Den hänsynen behöver inte storkapitalet ta. För de privata förelagen är vinstbegäret drivkraften. Detär ju därför man etablerar privatägda företag. Så är det inte då det gäUer destatliga företagen. Samhällets uppgifl i della faU är alt starta företag föratt skapa sysselsättning. Det är alltså en social uppgift del där är fräga om.Och eftersom vi i kommunisterna av erfarenhet vet allstorkapitalet inte kommer atl klara sysselsättningen i de områden därarbetslöshet råder, har vi aktuaUseral frågan om samhällsägda företagfinansierade med AP-fonderna, Detta är framför aUl en tvingande och nödvändigåtgärd numera, då storkapitalets instäUning tycks vara att flytta över sinaföretag lUl utlandet. Jag yrkar bifall lUl reservationen av , Statlig industriexpansion i och andraregioner med sysselsättningssvårigheter