prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning gav följande resultut: Ju - 201 Nej - 115 Ludes till hundlingurnu. § 18 Anslag till Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 6 i uniedning uv Kungl. Muj;ts i propositionen 1972:1 gjordafrumställningur om unslug för /73 tili stutistiska centralbyrånjämte motioner. Maj:t hade i propositionen1972:1 bil. 9 (s. 10-23) föreslagit att för /73 anvisa 122 u. till Stutistisku centralbyrån: Statistik, register och prognoser ett b. till Stutistisku centrulbyrån; Stutistiskuppdragsverksamhet ett förslagsanslag uv , c. tUl Stutistisku centralbyrån: Tekniskuppdragsverksamhet ett för slagsanslug UV . I dettu summunhung hude behundluts motionen 1972:388 uv herrur Ringuby (m) och Komstedt (m), motionen 1972:389 uv . (c) vuri hemställts utt vid behandlingen uvstutsverkspropositionen, bUugu 9, B 2, 1. beslutade uvslåförsluget om purtisymputiundersökningur i enlighet med vad i motionen anförtssamt 2. tillStatistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser för budgetåret1972/73 anvisade ett förslagsunslug uv , motionen 1972:603 uv i Ljusdul m. fl. (fp), motionen 1972:774 av . (c) vuri hemställts utt riksdugen 1. hos Kungl.Muj;t skulle unhällu om tillsättunde av en kommitté med purlumenturiskt inslagmed uppgift utt utveckla ett system för välfärdsbedömningar i enlighet med vadi motionen anförts, 2. beslutude utten levnadsniväundersökning genomfördes i enlighet med vad i motionen anförts, 3. tillStatistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser för budgetåret1972/73 unvisude ett i förhållunde till Kungl. Muj;ts förslug med 1 450 000kronor förhöjt förslugsunslug uv , motionen 1972:780 uv m. fl. (m) vuri hemstäUts A. att skulle tiU ;Statistik, register och prognoser för /73 unvisu ett förslagsunslug uv i enlighet med vud i motionen anförts, B. att i skrivelse till Kungl. Muj:t hemställdeom en utredning uv stutistisku centrulbyråns verksumhet i syfte utt uppnå en högre grud uv avgiftsfinansiering av densamma, .motionen 1972 :782 av i (s), motionen 1972:1435 uv . (s) vuri hemstäUts utt riksdugen beslutude utt ge Kungl. Muj:t tillkännu vad i motionen anförts beträffande vikten uv stutistisk belysning uvoliku välfärdskomponenter i sumhället, motionen 1972:1444 uv iGöteborg m. fl. (fp) vuri hemstäUts utt riksdugen hos Kungl. Muj:t begärde utten purlamentarisk utredning tillsattes med uppgift att utvecklu vidure mått förvälfärdsbe-dömningur sumt motionen 1972:1453 uv () vari hemställts att rUcsdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om enutredning rörande lämpligu mått på levnudsnivå och utt de urbetsuppgifter somutfördes i dennufråga inom inrikesdepurtementet överfördes tUl stutistisku centrulbyrån. 1. beträffandeallmän företagsräkning att med uvslug på motionen 1972:780 såvitt nuvur i frägu godkände vud utskottet unfört, 2. beträffundeutredning om uvgiftsfinunsiering att skulle avslå motionen 1972:780såvitt nu vur i fråga, 3. beträffandevälfärdsbedöniningar och levnadsnivåundersökningar att skuUe avslåmotionerna 1972:744, 1435, 1444 och 1453, den förstnämnda och den sistnämndasåvitt nu vur i fråga, 4. beträffandeöverförande uv visst utredningsuppdrug till SCB utt rUcsdugen skulle uvslåmotionen 1972:1453 såvitt nu var i frågu, 5. beträffundeprognosverksumheten på urbetsmurknudens område att skulle uvslåmotionen 1972:603, 6. beträffundeutredning om urbetslöshetsstutistiken utt riksdugen skuUe avslå motionen1972:782, 7. beträffandeundersökning i socialiseringsfrågan att skulle avslå motionen1972:388, 8. beträffandepartisymputiundersökningur att skulle avslå motionen 1972:389 såvittnu var i fråga, 9. att riksdagenmed bifall tUl Kungl. Muj;ts förslag och med avslag på motionerna 1972:389, 774och 780, samtliga såvitt nu var i frågu, till Stutistisku centrulbyrån;Stutistik, register och prognoser för /73 unvisude ettförslugsunslag av , 10. attriksdagen för /73 a. till ; Statistiskuppdragsverksamhet anvisade ett förslagsanslug uv , b. till Stutistisku centralbyrån: Tekniskuppdragsverksamhet anvisade ett förslagsanslug uv . 1. beträffunde allmänföretagsräkning av herrur Wennerfors (m) och (), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:780 såvitt nuvar i fråga som sin mening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanternaanfört, 2. beträffundevälfärdsbedömningar och levnadsnivåundersökningar av herrur Grebäck (c), Tobé (fp), i (c), Åkerfeldt (c) och (), som unsett utt utskottet under 3 bort hemställu, utt med bifull tillmotionernu 1972:774, 1444 och 1453, den förstnämnda och den sistnämnda såvittnu vur i fråga, och i anledning av motionen 1972:1435 som sin mening gav Kungl,Maj:t till känna vad reservanterna anfört. 3, beträffande partisympatiundersökningar av herrurGrebäck (c), i (c), Wennerfors (m), Åkerfeldt (c) ochAdolfsson (m), som unsett utt utskottet under 8 bort hemställu, att med bifull till motionen 1972:389 såvitt nuvar i fråga som sin mening guv Kungl. Maj:t till känna vad reservantema anfört. a. av herrar Grebäck (c), i (c) ochÅkerfeldt (c), som - vid bifall till utskottets hemställun under 1 sumt reservutionernu nr 2 och 3 - ansett utt utskottet under 9 bort hemställu, utt i uniedning uv Kungl. Muj:ts förslug och medbifull till motionernu 1972:389 och 774 sumt med uvslug på motionen 1972:780,sumtligu motioner såvitt nu vur i frågu, tUl Stutistisku centrulbyrån:Stutistik, register och prognoser för /73 unvisude ettförslagsanslag av , b. av herrur Tobé (fp) och (), som - vid bifull till utskottets hemställun under 1 och 8 sumt reservutionen nr 2 unsett utt utskottet under 9 bort hemställu, utt riksdugen i uniedning uv Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1972:774 samt med avslag på motionerna 1972:389 och 780,sumtligu motioner såvitt nu vur i frågu, till Stutistisku centralbyrån:Statistik, register och prognoser för /73 unvisude ettförslugsunslug uv , UV herrur Wennerfors (m) ochAdolfsson (m), som vid bifull till utskottets hemställan under 3 samt reservationerna nr I och 3 ansett att utskottet under 9 bort hemställu, utt i anledning av Kungl. Muj;ts förslug ochmotionen 1972:780 och med bifull till motionen 1972:389 sumt med uvslug pämotionen 1972:774, sumtligu motioner såvitt nu vur i frågu, till Stutistiskucentulbyrån; Statistik, register och prognoser för /73 anvisadeett förslagsanslug av . Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrunde av herrEngström (vpk). Det är ett par reservutioner vidcivilutskottets betänkunde nr 6 som jug hur biträtt och som jug först någotvUl kommentera. Inledningsvis vill jug frumhålla att chefen förinrikesdepurtementet tillkullat en sukkunnig för uttinventeru forsknings-resultut, stutistik m. m. rörunde välfärdsutvecklingen iSverige. I direktiven för den sukkunnige unförs utt inventeringen bör syftutill att klurgöru vilken stutistik och unnun informution som krävs för uttfortlöpunde belysu fördelningen och utvecklingen uv centrulu välfärdskomponentenDen sukkunnige bör uturbetu förslug i fråga om sådunu kompletteringur ellerförbättringar uv informutionen i dessu uvseenden som är päkullude för uttvälfärdsutvecklingen kontinuerligt skull kunnu föHus. Hun skull vidure ungevilken forskning eller vilku speciellu undersökningar som bör kommu till ståndmed syfte att frumbringu muteriul som är ägnut utt fortlöpunde belysuutvecklingen uv välfärden och dess fördelning. Den sukkunnige skull sumrädu medbl. u. stutistisku centralbyrån och det av beslutude forskning. Stutistisku centralbyrån som huvudsakligen producerar denstutligu stutistiken begärde i petitu för /73 i det under programmetStutistik, register och prognoser ingående delprogrummet Befolkning och hushållutt få genomföru intermittentu undersökningur tUl en kostnad uv 15,3 miHonerkronor. Under innevurande budgetår hur medel beviljats dels för enspamndersökning, dels för en internutionell inkomstfördelningsstudie. Centralbyrånföreslog vidare utt de två undersökningurna skall läggas samman och benämnasKurtläggning uv de svensku konsumenternus köpkruft och spurunde. Projektet ärkostnuds-beräknat till 7,3 miHoner kronor Bland nya undersökningur förordudestatistiska centralbyrån att en levnadsnivåundersökning skall företas. Dennaberäknas kosta , alternativt , beroende påurvalets storlek. Av dessa kostnader beräknus 950 000, ulternutivt 1 450 000,falla på /73. För utvecklingsurbete under delprogrummet begärcentrulbyrån för bl. u. fortsutt arbete med projektetlevnadsförhållandena i sumhället. I propositionen beräknus medel för den internutionelluinkomstfördelningsstudien. Däremot beräknus inte medel för levnadsnivåundersökningen.Enligt departementschefen bör resultatet av det arbete som utförs av densukkunnige med uppdrug utt inventera forskningsresultat, statistik m. m.rörande välfärdsutvecklingen i ge bättre underlag för statistiken påområdet. I finansutskottets betänkande nr 1971 behandlades enmotion, vari föreslogs att medel skulle anslås för forskning i syfte uttutveckla mätmetoder som skulle möjliggöra en prissättning uv sumhällsfuktorersom suknur pris och därigenom skupa möjligheter till korrektaresamhällsekonomiskt underlag för samhällsbeslut beträffande bl. a. regionalpolitiken.Finansutskottet anförde att omfattande undersökningar rörande regionuluvälfärdsuspekter utförts inom rumen för det urbete som expertgruppen förregionul utredningsverksumhet bedriver. Ett uv gmppens projekt gäller desumhällsekonomisku och företagsekonomiska produktionskostnudemu i skilduregioner. Syftet uppges bl. u. vuru utt ge underlug för frumtidusumhällsekonomisku kalkyler vid lokalisering. Ett unnat uv gruppens projektgäller hushållens levnadsvillkor i olika regioner. Statistiska centralbyrånhänvisade i sitt remissvar med uniedning uv motionen till det utredningsurbetesom pågår inom utredningsgruppen. , som ansåg gruppensverksamhet vuru uv sådun omfuttning utt motionens syfte i vud uvser bl. u.bättre sumhällsbeslut i regionulpolitiska frågor torde vara väl tillgodosett,avstyrkte motionen. Mot detta reserverade sig utskottets borgerligu ledumöter.Motionen uvslogs UV riksdugen. I det nämndu betänkundet behundludes vidare en motion ivilken föreslogs att en pariamentarisk utredning skulle tillsättas i syfte attutveckla ett system för välfärdsbedömningar. Med anledning av denna motionanförde finansutskottet utt metodernu borde utvecklus ytterligure innanställning tus till huruvidu en purlumenturisk utredning borde tUlkullus för uttuvgöru innehållet i ett sådunt system för välfärdsbedöm-ningur. 1 förstu handbör man därvid byggu på den metodik som levnudsnivåundersökningenrepresenterur. Dennu har enligt utskottets mening visat sig vara fruktbar somvälfärdsanalytiskt instmment. Den avutskottets socialdemokratiska mujoritet uvstyrktu motionen Vid årets riksdag hur pä nytt i en purtimotion fräncentern hemställts utt riksdugen hos Kungl. Muj:t unhåller om tillsättundet aven kommitté med purlumenturiskt inslag med uppgift att utvecklu ett system förvälfärdsbedömningur i enlighet med vud som unges i motionen. Liknundefrumställningur hur gjorts i en motion frän folkpartihåll. För att istutistisku centrulbyråns regi genomföru en sädun levnudsnivåundersök-ningkrävs ett med förhöjt förslugsunslag härför. Även i en motion med och andrasocialdemokraters namn under framhålles betydelsen av att en kontinuerliguppföHning av olika välfärdskomponenter kommer till stånd. I reservutionen 2 i utskottsbetänkandet hur jug och någrumedreservan-ter frumhållit; "Eftersom flera utredningar inom områdetavslutats eller inom en snur framtid kommer att uvslutus och därmed grundenlugts till ett fortsutt välfärdsstatistiskt utredningsurbete bör enpurlumenturisk utredning nu tillsättas. Vidare bör den uv SCB i petitu /73 föreslugnu levnudsnivåundersökningen utförus." Jag yrkarbifall till reservution nr 2. Så någruord om reservution nr 3. Vi reservunter konstuterur kort och gott attpartisymputiundersökningur för närvurunde utföres uv såväl Svensku institutetför opinionsun-dersökningur som Rudio. Därför finns det enligt värmening ingen anledning för stutistisku centralbyrån att genomföru Hknandeundersökningur. Det kun väl ändå inte unses vuru någon ungelägen uppgift försumhället utt läggu pengar på partisympatiundersökningar. De fyller knappastnågon samhäUsnyttig uppgift, men väl har de ett nyhetsvärde -det vill jag intebestrida - och därför kan man gott överlåta åt föropinionsundersökningar och att även i fortsättningen sköta densaken utan inblandning från samhällets sida, där samhället väl dä skulleuppträda som något slags korrelator. Även till denna reservation yrkar jagbifall. Reservationen 4 u är en föHdreservation till de nyssberörda. Jag yrkar bifall även till den. I reservation nr 1 unser herrur Wennerfors och Adolfssondet väl motiverut utt i rådunde stutsfinunsiella läge uppskjuta den planeradeföretugsräkningen. De menur också utt de kostnuder som redun hur lugts ned utunsvårighet torde kunnu uktiveras vid ett senure tillfälle. Dennu uppfuttning kuninte jag och utskottet i övrigt dela. Anslaget för finansiering av programmetStatistik, register och prognoser har beräknats innefatta medel för beslutadallmän företugsrukning med 5,9 miHoner kronor för /73.Stutistisku centralbyrån beräknur kostnaderna för företagsräkningen till 12,8miHoner kronor, varav t. o.m. innevarande budgetår ca 3,4 miljoner kronorbeviHats. Enligt utskottets mening kun i motionen unfördu skäl inte motiveruatt det uv statsmuktemu tidigare futtude beslutet om en ullmun företugsräkninginte fullföHs. I unslutning härtill kun sägus utt det centruluföretugsregistret förs vid stutistisku centrulbyrån enligt stutsmukternusbeslut . 1 registret, som omfuttur uktuellu uppgifter endust om företug med unställd arbetskruft,registrerus uppgifter om bl. u. företugens numn, näringsgren, lokalisering ochuntulet anställda. Registret fyller en viktig funktion som instrument ochunderlag för statistikproduktionen. Enligt statsmakternas beslut skall enallmän företagsräkning avseende utföras. Den senaste ullmännuföretagsräkningen genomfördes är 1951. hade en motsvarande räkninggjorts . Bådu räkningamu omfuttur i det närmuste ulla näringar utomjordbmket, där man har särskilda räkningar vurt femte år. Det finns nu enUgt stutistiska centralbyrån ett sturktuppdämt behov UV en undersökning uv företagsräkningstyp för ett flertalnäringsgrenar, och detta hänger delvis samman med att endast två purtielluföretugsräk-ningur har gjorts under senure år, nämligen en hundelsräkning år1963 och en sågverksinventering . Uppgifter uv företugsräkningskuruk-tärefterfrägus uv bl. a. statligu och kommunulu myndigheter, näringslivetsorganisationer, enskildu företug och forskningsinstitutioner. u. vid långtidsplunering och långtidsanulys uv näringslivetsstruktur och lokulisering. Inom stutistisku centrulbyrån behövs uppgifternuför att komplettera och höju kvuliteten på företagsregistret och påberäkningarna inom nationalräkenskapema. 1 anslutning härtill en försynt fråga; Anser inte moderatasamlingspartiet att dessa uppgifter i det nuvarande trängda ekonomiska lägetför värt näringsliv är värdefulla och ett viktigt instrument för planering urbåde industrins och samhällets synpunkt? Jag yrkair uvslug på reservutionerna 1,4 b och 4 c. Debåda sistnämnda är föHdreservutioner med uniedning uv föregåendeställningstaganden. Vad beträffar det till betänkandet fogade särskildayttrandet av kan det måhända bli anledning att senare underdebatten återkommu till det. Jug ber utt i övrigt få yrku bifull till utskottets förslug. i (fp); Bukom ärendembrikernu här i riksdugen döHersig oftu helt undru ting än vud som synes vuru faUet. Den här diskussionen skull gällu "frumställningur omunslug för /73 tUl jämtemotioner". Men vad det här gäller är om vi skall få riktigare mätt pä värvälfärd än de mått vi nu hur; frågun om bruttonutionulprodukten är entiUräcklig mäture eller måste kompletterus och vilku suker vi dä som politikermåste ta ansvar för. Ropen stiger ute i landet i den här frågan. Välfärd ärinte bara en sak som gäller bruttonutionulprodukten, utan den hur en djupuredimension. Den är en frågu om miHö, förhållunden på urbetsplatser, trygghet ochlevnudsbetingelser i breduste bemärkelse. Därför är välfärd ochbrutto-nutionulprodukt inte summu sak. BNP-måttet var heller aldrig uvsett attanvändus som en mäture på välfärden i en sådan vidsträckt mening, och detunderstryker ännu mera vikten av att vi får fram undru mått. Även orn det är svårt att mätu bostadsmiHö, arbetsmiHö,ren luft och friskt vutten, så är sådunu suker uv största betydelse förmänniskorna. Vi behöver därför bättre mått på välfärd eller livskvalitet, somdet ibland Vi behöver dessutom flera fakta som vi kan använda dessa mått på, ochdet är detta som reservutionerna 2 och 4 b i civilutskottets betänkande nr 6trots den litet intetsägande rubriken går ut på. Jag ber att få yrka bifaU tillde nämnda reservationerna. De kun kortust summunfattas på detta sätt: Det gäller utttu steget från det grovu och feluktigu mått på välfärd, som BNP är, till flerumått för utt fä med ullt unnut som också är viktigt för människornu. Då räckerdet inte med att en sakkunnig jag viU betona en enda i inrikesdepurtementethåller på med dessu suker. Mun borde som nämnde först ochfrämst bifuUu centrulbyråns framstäUda krav på pengur för ett fördjupututredningsurbete om ett redovisningssystem, som bl. u. gällerlevnadsnivåundersökningar och undersökningar om tidsanvänd-ningur för olikugrupper i sumhället, aUtså just frågor som gäller människors väl och ve i ettbredare och riktigare perspektiv. Redan i petita /71 begärde centralbyrån pengar försådana här utförligu levnudsnivåundersökningur, men den fick nej av regeringen.I petita /72 begärde centralbyrån återigen anslag för detta viktiguändumål, men det blev nej ocksä då. har mun i petitu /73 upprepatsin begärun för tredje gången, men det blir nej nu igen. Ett trefult nej idenna viktigu frågu ur vad socialdemokruternu i regering och utskott bestårfolket som just hungrar efter fleru och bättre välfärdsmått, så utt en bättrevälfärdspolitik skull kunnu bedrivus. Människors kruv i dettu fall är vud vipolitiker på sakliga gmnder borde gensvara på i stället för att i praktikenförneka. Även om man ger en läpparnas bekännelse till att detta ärviktiga frågor, går det inte att komma fram med nya mått och flera fuktu, ommun inte är villig att satsa en del resurser för detta syfte. Det är dettasaken gäller , och här går skiHelinjen mellan reservunternu från bl. u.folkpurtiet å enu sidun och utskottsmujoriteten å den undru. Mun skull inte tro att dettu är teknisku frågor. Mednödvändighet kommer uppbyggnaden av ett välfärdsstatistiskt redovisningssystemutt sträcka sig över en ganska lång tidsperiod. När centralbyrån nu begär atten ny undersökning skall genomföras , sker det därför att det däredan är fem är sedan en sådan här undersökning gjordes och därför utt mun ifrumtiden måste få nyure, uktuellu mått. Underlåter mun detta, får man ingetbru underlug för en ännu bättre välfärdspolitik. Det är dettu frägun gäller iden del som uvser centralbyrån. Det andra man borde se till är att poUtiker kommer med iarbetet när det gäller att utforma nya metoder och grepp för välfärdspolitiken.Mun kun där se på vad LO skrev i sitt yttrunde tUl finunsutskottet, somdå hade att behandla ett motionspur från och . Förstpåminner LO om utt man redun i remissvaret på långtidsutredningen uv år 1970hade tagit ställning för behovet att utveckla ett vidare system av välfärdsmåttän de nu tillgängliga. Sedan fortsätter LO, och jag ber kammaren observera hurLO framhåller behovet av parlamentariker precis som vi gör i reservutionen 2: "LO unser det ocksä i enlighet med motionen vuralämpligt att låtu det tUltänktu utrednings- och metodutvecklingsurbetet ledusuv purlamenta-riker. Därigenom skulle en bättre anknytning till riksdagensbehov av att 5 protokoll 1972. kunnastyra utformningen uv uiiderluget för sumhällspluneringen skupus. Dennuutredning bör också behandla möjligheterna att i större utsträckning låtaekonomisku beslut uv oliku slug styrus uv sumhällsekonomisku kalkyler ienlighet med vad som föreslås i motion 296 " av folkpurtiet, viU jugtUlägga "samt frågan hur dessa kulkyler och de olika välfärdsmått ochpoHtiska ställningstagande de föranleder skall kunna byggus in i prognos- ochpluneringsurbetet." Ju, på dennu punkt borde riksdugen verkligen säga ifrån.När socialdemokruternu i utskottet unför utt utredningsmannen, denne ende,snart torde varu färdig och att därför inte behöver göra någonframställning, kun vi inte hållu med. Det är just därför utt mun snurt är klurmed en liten del uv muteriulet som riksdugen borde sägu som sin mening, utt numåste en gmpp puriumenturiker tUlsättus för denna frågu. Det är ju ändåpuriumenturiker - eller med undru ord politiker - som sedun kommer utt vara medom utt futtu de storu besluten när dessu bättre mått på välfärden skull bliunvändu. Ansluget till stutistisku centrulbyrån är ettuv de tyngre anslagen inom ansvarsområde. Vidare hur detpå stutistisku centrulbyrån skett en utgiftsexpansion som jag ifrågasättersvarar mot det faktiska behovet av statistik och statistiska utredningur. i har tillsammans med fem moderatakolleger i motionen 730 pekat på det principiellt felaktiga i att flertaletstatistik-konsumenter inte självu får svuru för kostnudemu för sin stutistik.Jug instämmer i dettu. Vi hur på detta sätt inget adekvat mått på efterfrågan.Jug unser det vuru högst olyckligt om dagens enorma statistikutbud inte står iproportion till vad som behövs för sumhället och för urbetslivet. Alldelessärskilt otillfredsställunde vore det om alla dessu jättebuntar av statistik itiotusentals skrivbord och bokhyUor och skåp inte kom till användning ellerinte blev lästa, när det ekonomiska klimatet är så kärvt, närbudgetunderskottet innevurunde budgetär och kommunde budgetår kun räknus imlHurdbelopp och när mun i burnfumiljernu får vändu både en och tvä gånger påden allt mindre värda svensku kronun. Vore det inte en bättre ordning utt densom överväger utt beställu stutistik eller en stutistisk undersökning fingevägu kostnudernu mot undru utgifter som vederbörunde är unsvurig för? Moderutu sumlingspurtiet framför således i reservutionen 1utt den plunerude räkningen uv företug kun uppskjutus. Vi finner inte utt detföreligger tillräckligt tungt vägunde skäl för utt sä inte kun ske. säger utskottets ärade ordförande att dethär väl ändå vore viktigt med tunke på de svårigheter som de svensku företugenhur, men jug måste be utt få svuru på dettu utt de svensku företugenssvårigheter väl inte blir mindre genom utt vi räknur företugen. Totulkostnudernu för företugsräkningen har statistiskacentralbyrån beräknat till 12,8 miHoner kronon har 3,4 miHonerbeviHats. För nästa budgetår beräknus 5,9 miHoner, vilket ulltså ingår i vårtbespurings-progrum. TUl dettu kommer den miHon sompurtisymputiundersökningur-nu skulle kostu och vilken och jugi reservutionen 3 tUlsummunsmed centerpurtiets representunter i utskottet säger nej tiU. Frågan om arbetslöshetsstatistiken har gmndligt behandlatsi utskottet och kommer väl också att bli föremål för debatt här. Jag viU barapåpeka, eftersom det inte görs i utskottets betänkunde, utt stutistisku centralbyrånsurbetskruftsundersökningar kräver en inte så liten summa av skattebetalarna -hela 4,2 miHoner kostar nöjet. Man kan verkligen, mot bakgrund av det kärvaekonomiska klimatet, ifrågasätta om det är nödvändigt att vi utöverarbetsmarknadsstyrelsens redovisningar av arbetslöshetssituationen satsar över4 miHoner kronor på ytterligare en sådan redovisning. Om konjunkturerna vore bättre, om den ekonomiskatillväxten vore bättre, om de enskUda människomas ekonomi vore bättre, ja, dåskuUe man kanske kunna kosta på sig dessa undersökningar och då kanske värdetav den komplettering som ligger i att vi får de här två undersökningarna voremotiverad.