prot · FV0972 · 1972-12-31 00:00:00 — i Agnas har reserverat sig i utskottet ochherr Äkeriind har här talat för reservationen. Jag noterar emellertid att herrNilsson i Agnas skrivit följande i sin reservation: "Otvivelaktigt är detfrån kulturpolitisk synpunkt av vikt all produktionen av svensk konslnäriigfilm vidmakthålles," Del är aUtså inle på den punkten meningarna går isär, 1 reservationen står det vidare: "Den viktigasteförutsättningen för alt den svenska spelfilmen skaU kunna fortleva är alt dengenom sin konstnärliga kraft och sitt värde kan attrahera och behålla sinpublik och alt den kan förmedla berikande upplevelser," Detta är en vackertanke, skuUe jag vilja säga. Men jag är övertygad om att den inte håller införden kalla verkligheten. Det kan beklagas, men det är ändå så. Risken är atl omstaten inte lämnar bidrag så får vi färre kvalitelsfilmer. Genom del revideradeavtalet har vi nu kommit fram till alt en särskild fond skall lämnaförhandsstöd för svenska långfilmer. På det sättet erhålles produklionslån ochproduktionsgaranlier. frågar vart det tar vägen om samhället skalllämna bidrag så snart någonting inte är ekonomiskt lönande. Ja, men vart tardet vägen om vi inte lämnar något stöd? Vi kommer inte ifrån att om vi vUl haen produktion och en visning av svensk konslnäriig film, då måsle vi ocksåenligt min mening vara beredda på att ge den filmproduktionen stöd. Detta ärett decentraliserat kullurulbud genom att det är möjligt atl visa filmerna påmånga platser i landet där människorna har tillfälle att ta del av dennakonstyltring. Hur man i den här diskussionen kan få in reklam-TV ochdärifrån kräva pengar det kan jag inte klara ut. Vi har att behandla enproposition som gäller frågan om ett direkl anslag för statligt filmstöd.Naturligtvis kan man då tala om konstartens egen ekonomiska bärkraft den ärvärdefull. Men hur skuUe vi kunna få t. ex. Operan att bli ekonomisktbärkraftig? Vi vill ändå inte vara den förulan. Vi vUl inte heller vara utankonstnärligt värdefull film. Därför har vi inom utskottsmajoriteten tillstyrktpropositionen. Beträffande yttrande viU jag fatta mig rättkort. Hon har anslutit sig tUl utskottets yrkande, men hon anser attfilmarbetarna skulle ha större inflytande. förutsätter utskottet att Kungl.Maj:t lar upp de synpunkter som framförts av filmarbetarnas fackligaorganisationer. I betänkandet har vi skrivit på ett sådant sätt, att man haranledning atl förvänta atl så sker. Utskottet har för övrigt ingen anledning att anta annal änalt regeringens drive för större personalinflylande i olika verksamheter ävenskaU komma till uttryck i filminstitutels styrelse. Vi har alltså inte ansettalt personalen skall utestängas, men man bör i detta sammanhang komma ihåg atti förvaltningsrådet ges möjligheter att ge filmarbetarna representation.Detsamma gäller också i den nya fondstyrelsen. Filmarbetarna är alltså, som sagt, inte bortglömda, men vihar inte nu velat gä längre än till att förutsätta att de synpunkter som ärframförda också skall bli beaktade. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalllUl utskottets betänkande. Nr 72 (); den "" talman! i Lane-Herrestad talar i dettaärende, som 3 mai 1972 gäller filmen och biograferna, omett decentraliserat kulturutbud, men -------------------- jag vill peka på att det väl förekommer en ännu större decentralisering i ätatligtfilmstoa televisionen, genom vilkenvisningen är decentraliserad tUl varje hem. frågar också hur man kan komma in på fråganom reklam-TV i detta sammanhang. Då undrar jag hur man kan komma in på fråganom Operan i filmsammanhang. Jag lycker alt man då har kommit ännu längre bortfrån ämnet. Radio-TV borde betala en rimlig ersättning för att få visafilmer, eftersom man därigenom drar folk från biograferna. Det är därifrånpengarna skall tas, om filmproduktionen inte går ihop - inte genom statsmedel.Det finns alltså i detta liksom i många övriga fall andra vägar alt gå än atttillgripa statsbidrag. i Lane-Herrestad (c): När det gäller möjligheterna till ettdecentraliserat kulturutbud genom fUmen vill väl ingen bestrida att det finnsen oerhörd mängd av biografer, där man kan se film. Och del är väl en väsentligskillnad mellan att se en film på en biograf och all se den på TV. För övrigtkrävs det en helt annan teknik för att producera pjäser i TV än för attproducera filmer, som skall visas i en stor lokal. undrar vidare hur man kan komma att tala omOperan i detta sammanhang. Jag har sagt alt det inte är möjligt för oss alt iaUa avseenden få de olika kulturyttringarna ekonomiskt självbärande och att detdärför behövs ett statligt stöd. Jag lar Operan som exempel på kulturyttringar,vilka man inte vill mista men för vilkas upprätthållande det ändå behövs ettstöd från det allmänna. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av i Agnas, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten I röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Agnas. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Utskottets hemställan bifölls. § 11 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 14 i anledning av motion om anslag till driften av Emigrantinstitutet.188 § 12Bidrag till driften av vissa privatskolor Föredrogs UtbUdningsutskottetsbelänkande nr 15 i anledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag /73 lill bidrag till driften av vissa privatskolor jämtemotioner. I propositionen 1972:1 bUaga 10hade Kungl. Maj:t (punkten D 26, s. 253255 i utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden) föreslagit alt till Bidrag tUl driften avvissa privatskolor för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av vissa privatskolor 1 detta sammanhang hade behandlats motionen 1972:498 av m, fl, (m), såvitt nu vari fråga, molionen 1972:1112 av herrJohansson i Skärstad m, fl, (c, s, fp, m) vari hemställts att 1, beslutade ienlighet med förslag att statsbidrag tillMariannelundsskolan skulle utgå i vad avsåg högstadium ochgymnasieskola, 2, hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag syftande tUl allberäkningsgrunden för anslaget till Mariannelundsskolan uppräknades så attanslaget kom i nivå med anslaget till riksinternatskola, motionen 1972:1123 av herrar () och (), motionen 1972:1140 av herrNordstrandh m, fl, (m) vari hemstäUts atl beslutade 1, alt statsbidragtill Mariannelundsskolan, Restenässkolan och läroverk skulle utgåenligt kungörelsen 1964:137, 2, all statsbidragfick utgå även till treårig gymnasieskola vid , 3, atl statsbidrag fick utgå lUltvåårig social linje av gymnasieskolan vid . 1. atl skulle avslå molionen 1972:1140 i vad avsågstatsbidrag lill läroverk, 2. alt skulle avslå motionen 1972:1140 i vad avsågstatsbidrag lill Restenässkolan, 3. att riksdagenskulle avslå motionerna 1972:1112 och 1972:1140 i vad avsågstatsbidragsgivningen lill Mariannelundsskolan, 4. att skulle avslå mofionen 1972:1112 i vad avsåg utredningom statsbidrag till Mariannelundsskolan, 5. att riksdagenskulle avslå motionerna 1972:1123 och 1972:1140, sistnämnda motion i vad avsågstatsbidrag till Högland.sskolan, 6. att riksdagenskulle avslå mofionen 1972:498 i vad avsåg vissa åtgärder för enskildaskolor, 7. att riksdagenmed bifall till Kungl, Maj;ts förslag och med avslag på motionerna 1972:1112, 1972:1123 och 1972:1140, motionema i vad Bidrag till driften av vissa privatskolor Bidrag till driften av vissa privatskolor /73 anvisade elt förslagsanslag av . 1, beträffande bidrag lill Restenässkolan av herrarNordstrandh (m) och i Skärstad (c) samt (), som ansettatt utskottet under 2 bort hemställa, all beträffande statsbidrag fill Restenässkolanmed bifaU tUl molionen 1972:1140 i denna del beslutade att statsbidrag fr, o,m, /73 skuUe utgå enligt kungörelsen 1964:137, 2, beträffandebidrag tUl Mariannelundsskolan av herrar (), i (c), Nordstrandh (m), Elmstedt (c) och i Skärstad (c), () samt i (fp), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att beträffande statsbidrag fill Mariannelundsskolanmed bifall tUl mofionen 1972:1140 och i anledning av motionen 1972:11 12, bådamotionerna såvitt nu var i fråga, beslutade atl statsbidrag fr, o, m, läsåret1972/73 skulle utgå till såväl högstadium som gymnasiedelen enligtkungörelsen 1964:137, a, av herrar Nordstrandh(m), och i Skärstad (c) samt () som vid bifall till reservationen 1 ansett all utskottet under 7 bort hemställa, att i anledning av Kungl, Maj:ts förslag ochmolionen 1972:1140 samt med avslag på motionerna 1972:1112 och 1972:1123,motionerna i vad avsåg medelsanvisningen, liU Bidrag till driften av vissaprivatskolor för /73 anvisade ett förslagsanslag av 17 230 000kronor, b. avherrar (), i Staffanslorp (c), Nordstrandh (m), Elmstedt (c) och i Skärstad (c), () samt i (fp), som vid bifall till reservafionen 2 ansett att utskottet under 7 bort hemställa, alt i anledning av Kungl.Maj:ls förslag och motionerna 1972:1112 och 1972:1140 samt med avslag påmofionen 1972:1123, motionerna i vad avsåg medelsanvisningen, till Bidrag lUldriften av vissa privatskolor för /73 anvisade ett förslagsanslagav . c, av herrar Nordstrandh (m) och i Skärstad (c)samt (), som vid bifall tiU reservationerna I och 2 ansett attutskottet under 7 bort hemställa, att i anledning av Kungl, Maj;ts förslag ochmotionerna 1972:1112 och 1972:1140 samt med avslag på molionen 1972:1123,motionerna i vad avsåg medelsanvisningen, liU Bidrag liU driften av vissaprivatskolor för /73 anvisade etl förslagsanslag av . HerrNORDSTRANDH (m): läroverk i kommun,Mariannelundsskolan i kommun och gymnasiedelen av Restenässkolan iUddevaUa kommun är de enskilda skolor eller privatskolor som har del lägrestatsbidraget på kronor 6:50 per elev och dag av läsåret. Övriga enskildaskolor av samma typ har ett högre statsbidrag som uppgår lUl i genomsnitt 85procent av skolornas bidragsunderlag. Av huvudmännen för de tre missgynnade skolorna harStiftelsen läroverk med träffat enpreliminär överenskommelse om all verksamheten vid läroverk avvecklasmed början och att övertar anläggningarna för altdär driva annan verksamhet. Hemställan i motionen 1140, följdmotion fillpartimotionen 498, om att del högre statsbidraget skaU utgå tUl får därmed anses ha förfallit och kvar slår endast hemstäUan om atlMariannelundsskolan och Restenässkolan skall få det högre statsbidraget. Utskottet avstyrker kortfattat denna förhöjning, som dockmåste betraktas som både rimlig och rättvis. Det finns ingen anledning tUl atldessa båda skolor som de enda skall behöva arbeta under hårdare ekonomiskavillkor än andra motsvarande enskilda skolor. ViUkoren är svåra nog ändå. Del är alltså myckel angelägel att skolorna gives bidragsom bättre säkrar deras fortsatta existens, verksamhet ochutvecklingsmöjligheter. De enskUda skolorna är som vi ofta framhåUit från moderathåll all betrakta som värdefulla komplement tUl det allmänna skolväsendet somhar huvudman. Skolorna får inte riskera all kvävas genom otillräckliganslagsgivning, 1 motionen 1140 begäres även statsbidrag tUl tvåårig sociallinje vid i . pågår emeUertid som utskottet framhålleröverläggningar mellan Stiftelsen och skoldirektion omkommunalisering av skolan. Sannolikt kommer därvid även den framtidaorganisationen av skolan att tas upp. 1 avvaktan på resultatet av dessaöverläggningar kan hemställan om bidrag lill en tvåårig social linje lämpligenvila lUls vidare. Vårt krav återkommer därest enighet om formerna förkommunaliseringen inle skuUe nås av parterna. Jag yrkar bifall fill reservationerna 1 och 2jämte motsvarande reservationer beträffande anslagsbeloppet. Bidrag till driften av vissa privatskolor HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Som nämnts handlar ulbildningsutskottelsbelänkande nr 15 om bidrag lill Mariannelundsskolan. Mariannelundsskolan harbedrivit en omfattande verksamhet , och många ungdomar har där fått engedigen utbildning. har skolan haft en viss social rekrytering.Ungdomar med speciella svårigheter har fåll en chans all läsa vid skolan ochkomma i en ny miljö. TUl Mariannelundsskolan utgår innevarande budgetårstatsbidrag med per elev och läsdag i vad avser grundskolanshögstadium men inget bidrag till dess gymnasieskola. Skolöverstyrelsenoch har i remissyttranden i samband Bidrag till driften av vissa privatskolor med söktextra statsbidrag lill skolan mycket kraftigt tUlstyrkt att skolans fortsattaverksamhet säkerställs. framhåller i sitt yttrande atl denverksamhet som bedrivs av Mariannelundsskolan för elever medanpassningssvårigheter är "ett omistligt inslag i det för övrigt torftigaregister av åtgärder som slår till buds". "Utan denna resurs skullesamhällets möjligheter att hjälpa den här aktuella kategorin av ungdomarytterligare reduceras i en situation som inger oro", sägerskolöverstyrelsen. anser Mariannelundsskolans verksamhet varaetl betydelsefuUt alternativ i barnavårdsnämndernas förebyggande verksamhetoch anser det vara synnerligen angeläget atl skolans fortsatta verksamhetgaranteras. I årets petita för /73 tillstyrkerskolöverstyrelsen statsbidrag även tUl Mariannelundsskolans gymnasiedel undermotiveringen atl skolan alltmer visat sig fylla en viktig social funktiongenom alt med goda resultat omhänderta elever med grava anpassningssvårigheter.Möjlighet finns visserligen att placera elever i behov av miljöbyte vidriksinternatskolorna men för atl omhänderta elever med svårare anpassningsproblemfordras särskUda kurativa och personella resurser. Mariannelundsskolan kan enligtSÖ:s mening erbjuda dessa elever en lämplig miljö. Väsentligt för Mariannelundsskolans arbete är alt denarbetar med små klassavdelningar. Detta medför emellertid avsevärt ökadeomkostnader vilka gör skolan absolut beroende av statsbidrag. Jag finner det anmärkningsvärt att utskottsmajoritetennonchalerat SÖ;s och förslag - ja, man kan säga atl det ärinkonsekvent. Det är nämligen inte skolan uppförde elt heltnytl, toppmodernt elevhem för 1,5 mUjoner kronor. Av denna kostnad täcktes 91procent med statsbidrag. helt plötsligt tar staten sin hand från skolan.Uteblir statsbidrag är det omöjligt för Mariannelundsskolan all fullföljadriften i nuvarande form. Detta är att beklaga med tanke på de ungdomar somkunde få hjälp vid skolan. För kommunen innebär det bekymmer, då ett trettiotalpersoner som är knutna till skolan blir uppsagda. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3. FrökenHÖRLEN (fp): Också jag viU säga några ord med anledning avreservationen 2 angående bidrag till internatskolan i . Jag skuUe istorl sett vilja instämma i vad i Skärstad just har sagt. Mariannelundsskolan är ju en ganska gammal skola - dengrundades - och har tUl huvudman en stiftelse vars styrelse utses avlänsstyrelsen och i , ochstiflsråd, kommun och . Från denna stiftelse får mangivetvis bidrag men inte i sådan utsträckning att skolans behov läcks. Som vi hörde är det elt växande antal ungdomar medpsykiska svårigheter och med alkohol- och narkotikaproblem som har sökt sig tUl skolan.ÅtskUliga barnavårdsnämnder, inte minst i , har utnyttjatskolans resurser. Skolan utgör för studiebegåvade ungdomar ett utmärktalternativ tiU institutioner som barnhem, ungdomshem och ungdomsvårdsskolor. Som redan framhållits har såväl somsocialstyrelsen uttalat sig synnerligen positivt om de möjligheter som skolanhar att hjälpa ungdomar tiU rätta genom den undervisning som ges där. Man kansäga att och är rörande eniga om atl ellstatsanslag bör utgå även tUl gymnasiedelen av denna skola. Men vad man inletycks veta är varifrån pengarna skaU tas. Med de regler som gäller för deanslag som man förfogar över anser man sig inte ha någon möjlighet atl ge bidraglill denna skola. Mariannelundsskolan är inte med bland de internatskolor somenligt riksdagsbeslutet skaU inrättas som riksinternatskolor. Inte hellerär nu gällande bestämmelser för statsbidrag till nykterhetsvård ochnarkomanvård tillämpliga för den verksamhet som Mariannelundsskolan bedriver. Del tycks alltså ligga vissa formella skäl i vägen för attmyndigheterna skall kunna vidta en åtgärd som både ochsocialstyrelsen finner synnerligen angelägen. I ett sådant fall bör det varariksdagens uppgifl atl genom elt positivt beslut i denna anslagsfråga göra detmöjligt för skolan att måhända rädda fler unga människor till en normalsamhällstillvaro. Del skulle troligen också innebära en ekonomisktlönsam investering. Åtskilliga barnavårdsnämnder skulle dra en suck av lättnad.Enbart har placerat ett tiotal ungdomar påMariannelundsskolan. De flesta av dem har varit i åldern när de kommitdit och de har sedan stannat där framåt. Härtill kommer sysselsättningsfrågan. Skolan är beroendeav anslaget, och ca 30 personer är preliminärt uppsagda i avvaktan på beslut ianslagsfrågan. förvaltningsutskotts ordförande, som tillika ärordförande i skolans styrelse, ser med mycket stort bekymmer på en sådanutveckling. Skolan ligger i avfolkningsområdel i östra delen av ,där en avtappning av arbetstillfällen även av denna storleksordning ärordentligt kännbar. Även om i dagens ekonomiska läge har allanledning alt hålla hårt i penningpungen, bör sparsamheten inte gå ut över enverksamhet som är av så väsentlig betydelse som Mariannelundsskolans. Jag berdärför, herr talman, att få yrka bifall till reservationen 2 vidutbildningsutskottets betänkande nr 15. Bidrag till driften av vissa privatskolor I detta anförande, under vilket herr talmannen övertogledningen av kammarens förhandlingar, instämde herrar (), (), i (m), () och (). Den här frågan har behandlats av riksdagenflera år. och hade en ganska omfattandedebatt om statsbidragsgivningen lill Restenässkolan och till Mariannelundsskolan.Det finns inte anledning för mig atl upprepa vad som då 7 Riksdagensprotokoll 1972. Nr 72 blev sagt, ulan jag kan konstatera att utskottet inte finner atl nya p. j jp omständigheter har tillkommit under de två senaste årensom motiverar T ..Q-,-, ett annat ställningstagande än delriksdagen har gjort. j m aj1 y / z -------------------- Jag vill dock rätta ett missförstånd.Herr i Skärstad sade. Bidragtill driften jgj instämmande av fröken , alt staten nu tar sinhand från av vissa privat- Mariannelundsskolan, Det är naturiigtvis alldeles fel att säga så. skolor bidrag som skolan får avser ickeutskottet att staten skall ta ifrån den. Den härdebatten gäller om vi skall utvidga statsbidragsgivningen till skolan ellerinte, och det är på den punkten tre har sagt nej. Det bidragsom Mariannelundsskolan har fått kommer den att få ävenforsältningsvis. Det skadar kanske inte alt erinra om att de fyrariksinlernatskolor som har inrättat reduceras tUl tre därför alt enav dem - - lägger ned sin verksamhet eftersom del inte finnselever tillräckligt. Och inte ens de andra tre skolorna har tillräckligt medelever. Alt i en situation då riksinternatskolorna inte är fullbelagda utvidgastatsbidrag tUl andra privata skolor för att de skaU syssla med verksamhet istorl sett likadan som den som riksinternatskolorna bedriver kan icke varamotiverat, Restenässkolan har inle bett om mera pengar än den har,och därför finns det ingen anledning för rUcsdagen atl nu gå längre än Kungl,Maj;t vars förslag överensstämmer med vad Restenässkolan själv har önskat. Med hänvisning tUl det anförda ber jag atl fåyrka bifaU lill utskottets hemställan. i Skäretad (c): När jag sade att staten tar sin hand frånMariannelundsskolan syftade jag på att med det bidrag skolan har kan deninle fortsätta; personalen har redan sagts upp. Då man inte vUl ge bidrag tiUgymnasiedelen kan skolan alltså inte arbeta vidare, och det är detsamma som tar sin hand från den. Sedan skulle jag vilja fråga när del gällerriksinlernatsko-lorna: Har de inle fullbelagt ? Jag har hört atlde skulle ha det. Vart skall då dessa elever la vägen? Fröken (): tycks anse att man skulle kunnahänvisa socialt missanpassade elever tUl de riksinternatskolor som finns. Jagskulle vilja fråga vilka av dessa riksinternatskolor som verkligen harspecialiserat sig på den här sortens ungdom som Mariannelundsskolan har ägnatsig åt. Det är en avsevärd del 30 å av skolans elever som hörtill den socialt missanpassade ungdom som man inte har samma möjlighet att taansvar för vid riksinternalskolorna. efterlyste nya motiv för höjningen av statsanslaget till de här två skolorna som vi nu debatterar. motivet och det kommer äter och åter med förnyad kraft är all med hänsyntill kostnadsutvecklingen för skolorna kan vi inle fortsätta att 194 upprätthåUa skUlnaden mellan detlägre och det högre statsanslaget. finns ingasakliga skäl som motiverar att en enskild skola får elt högre statsbidrag av den statsbidragsgrundande kostnadsdelen och en annan skola avsamma typ, med samma insats osv,, får det lägre bidraget med 6:50 per elev ochläsår. Det är en helt konstlad skiUnad i bidragsgivningen som äruteslutande av historiskt inlresse. De två skolor som är kvar bör faktiskt, med hänsyn tiU kostnader.ochannat som jag nu anfört, få del högre bidraget. Det är den möjlighet dessaskolor har att fortleva. Och ingen vUl väl att de skall läggas ned - jag trorinte någon här i kammaren vill stiga upp och säga all del är önskvärt. Bidrag till driften av vissa privatskolor HerrALEMYR (s): Får jag svara i Skärstad attenligt uppgifter som jag har inhämtat är det i riksinternatskolorna icke förnärvarande fuUbelagt. Till fröken vill jag säga atl när fattadebeslut om riksinlernatskolor, bestämde att tre typer av elever skullevistas i dem - dels utlandssvenskarnas barn, dels s. k. glesbygdsungdomar, delsockså socialt missanpassad ungdom. har aUtså beslutat att dekategorier ungdomar som det här talas om skall tas emot vid riksinternalskolorna. Med hänvisning liU atl det sålunda finns platser lediga ärdet icke motiverat att utvidga statsbidragsgivningen tUl de två privata skolorvi nu talar om. Fröken (): När del gäUer all ta hand om den socialtmissanpassade ungdomen är del av väldigt stor betydelse att man har en personalsom är speciellt lämplig för en sådan uppgift. ochsocialstyrelsen har sagt ifrån alt de anser att Mariannelundsskolan på delområdet är mycket väl tiUgodosedd, Man kan naturligtvis snabbt göra slut på en sådan skolasom Mariannelundsskolan och det arbete som den utför, men del är svårare attbygga upp en ny skola med den personal, de traditioner och med hela deninställning till ungdomen som man sedan gammalt har vid ,Jag har väldigt svårt atl tänka mig atl det klientel som man har kunnat finnaen trygg plats för på Mariannelundsskolan så lätt skulle kunna absorberas avövriga skolor i samhäUet, Fröken beskrivning av vilken lärartypsom behövs för sådan här verksamhet tror jag är riklig. Men det finns ingentingsom stöder påståendet att lärarkåren vid t. ex. Grännaskolan inte skulle hasamma kapacitet som den lärarkår fröken nu hänvisar till. Jag lycker delär ett ganska allvariigt angrepp mol de lärargrupperna att vilja hävda atl deinle skuUe kunna vara ägnade att ta hand om den här typen av ungdom. Överläggningen var härmed slutad. 7 * protokoll 19 72. Nr 72 Punkten 1 den Utskottets hemställan bifölls, Bidragtill driften Propositioner gavs på bifaU fill dels utskottets hemstäUan, dels av vissaprivat- reservationen nr 1 av herrNordstrandh m, fl,, och förklarades den förra skolor propositionen vara med övervägandeja besvarad. begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller UtbUdningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 15 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Däherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: