prot · FV0981 · 1972-12-31 00:00:00 — Det ärklart att samfundet bedömer frågan ur juridisk synpunkt, och dess yttrande fårväl anses väga ganska tungt. Vissa myndigheter, som väl inte saknar insikt pådetta område, har emellertid uttalat sig i andra riktningen. Socialstyrelsent, ex. betonar vikten av alt avbrutna resor får fullföljas enligt reseavtalet,om det kan ske till skälig kostnad. Det har nämligen inträffat, sägersocialstyrelsen, att hälsoresor för handikappade avbrutits efter endast någradagar, oaktat resorna haft en planerad längd av , och detta harmedfört svåra och dyrbara konsekvenser för ekonomiskt svaga grupper. Statenskonsumentråd understryker vikten av att garantibeloppet får tas i anspråk ävenför resenärens fullföljande av sin resa. Härigenom minskas de negativaeffekterna av en spolierad semester. framhåller också atldet är angeläget att de resenärer som på grund av en resekrasch måste resa hemefter endast en kort vistelse på semesterplatsen inte försätts i en sämresituation än de som över huvud taget inte kommit i väg. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 21Föredrogs näringsutskottets belänkande nr 31 i anledning av propositionen1972:85 angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret1971/72 i vad avser verksamhetsområde. § 22 Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inomvissa bransch- Nr 81 Föredrogs näringsutskottets betänkandenr 32 i anledning av propositionen 1972:46 angående åtgärder för all påverkastrukturomvandlingen inom vissa branscher jämte motioner. I propositionen 1972:46 hade Kungl. 1. bemyndigaKungl. Maj:t att på de villkor och enligt de grunder som angivits iproposilionen träffa avtal med tnvesleringsbank AB om lämnande avslrukturgarantier genom ett särskilt aktiebolag, 2. lill Kostnaderför ränlebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissa industribranscherför /73 under trettonde huvudtiteln anvisa eltreservationsanslag av , 3. lill Täckandeav förluster på grund av slrukturgarantier till förelag inom vissaindustribranscher för /73 under trettonde huvudtiteln anvisa etlförslagsanslag av , 4. godkänna avchefen för industridepartementet förordade ändringar i riktlinjerna föromsläUningsfrämjande åtgärder för vissa industribranscher, 5. tillOmställningsfrämjande åtgärder för vissa industribranscher för budgetåret1972/73 under trettonde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av 5 000 000kronor. Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissabranscher Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Förslagen i propositionen gäller tidsbegränsadeåtgärder avsedda all påverka strukturomvandlingen inom textil- ochkonfektionsindustrierna (TEKO-industrierna), skoinduslrin, den manuellaglasinduslrin samt möbelindustrin. För alt åstadkomma en mer planmässigstrukturanpassning inom dessa branscher förslås dels en förstärkning ochutvidgning av del nu löpande omslällningsprogrammet för TEKO-industrierna ochden glasinduslrin, dels etl system med statliga lånegarantier (slrukturgarantier). Det av riksdag beslutade programmet föromställningsfrämjande åtgärder i form av statliga bidrag till konsulttjänsterpå /72-1973/74 (prop. 1971:1 bil.15 s. 54, NU 1971:13, rskr 1971 :l20) föreslås nu bli föriängt tUl att omfattaäven /75. Anslaget för /73 höjes till 5 miUoner kronor.De föreslagna beloppen är avsedda att utgöra bidrag till finansiering avundersökningar som syftar till alt konkretisera förutsättningarna för främstföretagssamgåenden inom nämnda industrigrenar. Vidare föreslås bildandet av ell bolag med uppgifl atlgenom slrukturgarantier finansiellt underlätta en planmässig slmkluromvandUnginom nämnda branscher. Bolaget avses bli helägl dotterbolag till , Arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer föreslåstillsammans bilda strukturråd, som avses få en rådgivande funktion iförhållande till bolagels styrelse beträffande främst garantigiv-ningensinriktning och fördelning på branscher. Lån med slrukturgarantier föreslås förmånsrällsligl bli placerade Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissabranscher närmaslföre det egna kapitalet. Garanti skall få beviljas för lån upp till ell beloppmotsvarande högst det egna kapitalet i del lånlagande förelaget enligt deberäkningar som föregår långivningen. En garantiram föreslås bli uppbyggd successivt underloppet av med böfian den lill atl vid försöksperiodens slutomfatta . Garantiramen föreslås omfatta 40 miljoner kronorunder det första budgetåret," I detta sammanhang hade behandlats molionen 1972:1560 av i m, fl, (fp),vari hemställts att skulle besluta atl beviljandet avstrukturgarantier skedde genom kommerskollegium. motionen1972:1561 av i m, fl, (m), molionen 1972:1562 av m, fl, (m), varihemställts 1, att riksdagenskulle avslå Kungl, Maj;ts förslag om bildandel av ett struklurgaranlibolagknutet till investeringsbank och som sin uppfattning uttala allgarantiverksamheten i sin helhet borde förläggas till kommerskollegium, 2, atl riksdagenskulle hos Kungl, Maj:t anhålla att Kungl, Maj:t i övrigt beaktade vad imotionen anförts, motionen 1972:1563 av , fl, (c) vari hemställts atl skulle besluta atl systemet medsärskilda statliga strukturgaran-tier utformades i enlighet med i motionenangivna riktlinjer, molionen 1972:1564 av m, fl, (vpk), vari hemställts att skulle avslåpunkt 4 i propositionens hemställan och i övrigt godkänna proposilionen under förbehåll att deanställda tillerkändes majoritetsrepresentalion i de berörda förelagensstyrelser samt i de statliga organ som hade att administrera de av riksdag ochregering beslutade statliga insatserna. 1, att riksdagenmed avslag på molionen 1972:1562 punkten 2 och molionen 1972:1563, båda såvittde inle tillgodoselts genom vad utskottet anfört, godkände de grunder förerhållande av slrukturgarantier som angavs i propositionen 1972:46, 2, att riksdagenskulle avslå molionen 1972:1564 såvitt den gällde majorilelsrepresentation förde anställda i vissa företagsstyrelser och statliga organ, 3, atl riksdagenmed bifall i övrigt till propositionen 1972:46 punkten 1 samt med avslag påmotionerna 1972:1560 och 1972:1562 punkten I bemyndigade Kungl, Maj:l alt på devillkor och enligt de grunder som utskottet angivit träffa avtal med om lämnande av slrukturgarantier genom ett särskUlaktiebolag. 4, atl med bifall till propositionen 1972:46punkterna 2 och 3 för /73 under trettonde huvudtiteln anvisade a) lill Kostnaderför räntebefrielse vid strukturgarantier lill förelag inom vissaindustribranscher ett reservationsanslag av , b) lill Täckandeav förluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher etl förslagsanslag av , 5, alt riksdagenmed avslag på motionen 1972:1564 punkten I godkände i proposilionen 1972:46föreslagna ändringar i riktlinjerna för omställningsfrämjande åtgärder förvissa industribranscher, 6, atl riksdagenmed bifall lill propositionen 1972:46 punkten 5 lill OmsläUningsfrämjandeåtgärder för vissa industribranscher för /73 under trettondehuvudtiteln anvisade ell reservationsanslag av , 7, att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1561 om viss undersökning rörande stödåtgärder inomnäringslivet, 1, beträffande grunder för erhållande av slrukturgarantierav herrar Regnéll (m), i (fp), i (c), (). Hovhammar (m) och () samt (), som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:1563 och medavslag på motionen 1972:1562 punkten 2, såvitt den inle tillgodosetls genom vadreservanterna anfört, godkände de i proposilionen 1972:46 angivna grunderna förerhållande av strukturgarantier med de ändringar som reservanterna angivit, 2, beträffande särskilt aktiebolagför lämnande av slrukturgarantier av herrar Regnéll (m), i (fp), i (c), (). Hovhammar (m) och () samt (), som ansett atl utskottet bort hemställa, att med bifall lUl motionerna 1972:1560 och1972:1562 punkten 1 samt i anledning av propositionen 1972:46 i ifrågavarandedel beslutade om lämnande av stmklurgarantier genom kommerskollegium enligt degrunder som reservanterna angivit. Genom proposilionen 46 berikas svenskaspråket med ett nytt ord strukturgaranti och näringspolitiken med ett nyttinstrument, Vad som kan uträttas med det nya instrumentet kan man än så längebara teoretisera om. Att det förslag som lagts fram begränsas till en treårigförsökspefiod är därför bra. Fem motioner har väckts i anslutning tillpropositionen, Alla är positiva lill att pröva del nya instrumentet men villdelvis ha det utnyttjat på ett annat sätt än man tänkt sig i propositionen, I molionen 1562, som har lagts fram av representanter förmoderata samlingspartiet, sägs det att propositionen speglar övertro påfusioner och andra former av samgående. Jag tror att påpekandet är både riktigtoch viktigt. Vi har en benägenhet atl betrakta stordrift som det allenasaliggörande. Kanske beror det på atl vi här i landet har en rad mycket Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissabranscher Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissabranscher framgångsrikaföretag i branscher där stordrift är en teknisk nödvändighet. Man kan hadragit den felaktiga slutsatsen att det är stordriften som sådan som har givilett ekonomiskt gott utbyte, I själva verket är det skicklig skötsel som hargivit de goda resultaten. Övertron pä den stora enheten som det allena saliggörandehar regeringspartiet ju visal också i andra sammanhang. För slagkraften ochmanöverdugligheten hos den mindre enheten har man inte haft så stor förståelse,1 det sammanhanget är det skäl att uppmärksamma varningar som framförs imotionen 1561 av i m, fl,, där det heter att felaktigtinsatta stödåtgärder kan skada sunda företag, I reservationen 1, som är avgiven av näringsulskottetssamtliga borgeriiga ledamöter, uttalas att strukturgarantier bör få komma ifråga också för annat än samgående i olika former. Man nämner produktionsomläggningar,upptagande av legoproduktion, marknadsföring. Vad beträffar formerna för att administrerastmklurgarantierna har näringsutskottels borgerliga ledamöter också en annanuppfattning än departementschefen. Att här laborera med ett dotterbolag tillInvesteringsbanken kan inte vara lämpligt. Problem kan uppstå med opartiskhetennär beviljandet av garantier och kreditgivningen i realiteten ligger på sammahåll. Sakkunskap och erfarenhet flnns inte bara i Investeringsbanken och hosdess personal utan också och med längre tradition hos kommerskollegium. Attföriägga administrationen dit förefaller vara en klart bättre lösning, och denhar också förordats av många remissinstanser. Jag ber,herr talman, att fä yrka bifall till reservationerna 1 och 2, HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): Endast några få ord med anledning av dettautskottsbetänkande, 1 syfte att främja en mera planmässig strukturanpassninginom vissa utsatta branscher har industriministern i propositionen nr 46föreslagit dels en förstärkt utvidgning av det nu löpande omslällningsprogrammetför TEKO-industrin, dels etl nytt system med statliga lånegarantier. Utvidgningen av stödet berör utom TEKO-industrin ävenskoindustrin samt den glasindustrin och möbelindustrin. Vi anser detnaturligtvis riktigt att man ägnar dessa företag och dessa näringsgrenarstörsta möjliga stöd och uppmärksamhet i den ganska svåra situation som de förnärvarande befinner sig i och i det karga ekonomiska klimat som vi nu har. Menvi anser dock att förslaget inte är fullt tillfredsställande, utan vi har motionsledesföreslagit en del ändringar, 1 förslaget ställer staten kreditgarantier lillförfogande för att stimulera till sammanläggningar av mindre företag. Dessutomförekommer det ju ofta att ett lönsamt företag köper upp etl eller flera andramindre företag. Hela denna utveckling av en ständig fusionering, av en ständigsammanläggning, är enligt vår uppfattning inte tillfredsställande. Liksom föregående talare vill jag understryka att vi inletror på att en ständig fusionering, en ständig sammanslagning mot allt störreoch större företag, är det som i alla delar är tiU gagn och nytta. Del ärnaturligtvis bestyrkt att många av dessa företag har svårigheler. och vi vetatl det är slitsamt och bekymmersamt atl driva dem. frågar man signaturligtvis om det inte fordrasen särskild personlig ambition för att drivadem. Man har föreslagit räntebefrielse, och det skulle ungefär åtgå 300 000kronor till delta. har man föreslagit en garantiram på 100 miljonerkronor . Vi har från avlämnat en motion nr 1563 medherr som första namn varav framgår atl vi inte ansluter oss till vadstatsrådet föreslår. Vi anser att det finns andra vägar att gå än att barafusionera och sammanslå, och vi menar att andra åtgärder bör prövas utövergarantiramen och utöver de eventuella anslag för ränlebefrielse som föreslås ipropositionen. Man bör kunna få del av detta stöd för all inom företagen kunnagöra omläggningar och förändringar som medför att förelagen kan bestå ulan attuppslukas av andra. Man kan t, ex, vidta rationaUseringsåtgärder, lägga omproduktionen, göra kompletteringar eller inrätta legoproduktion. Som nämndes i det föregående anförandet föreslås också attSveriges investeringsbank skulle bilda etl dotterbolag för all administrerastrukturgarantierna. Vi har anslutit oss till reservationen 2, i vilkenframhålles att kommerskollegium skulle kunna sköta administrationen och atlnägon ny institution därför inte behöver bildas - särskilt som man redan frånbörjan kan räkna med all livslängden för en sådan institution eventuellt inleskulle bli så lång. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1 och 2, Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissabranscher 1detta anförande instämde i (fp). HerrBERNDTSON i (vpk): 1 propositionen anför departementschefeninledningsvis: "En fortlöpande strukturell omvandling av vårt näringslivär en förutsättning för ökat välstånd," Riktigheten av den uppfattningenkan ifrågasättas. Den strukturomvandling som vi har upplevt i värt land hari hög grad dikterats av privatkapitaUstiska lönsamhetsintressen, och dä är detinte säkert att resultatet blir elt ökat välstånd. Det aktuella sysselsättningslägetär delvis en återspegling av den s, k, strukturomvandling som har lett lill altstora områden i vårt land avfolkas och att arbetstillfällen har undandragitsutan att nya skapats i stället. Det är därför rimligt att, som gjorts i motionen 1564,ställa frågan om olika åtgärder leder till förstärkning av den kapitalistiskastrukturen och därmed till folkflertalets maktpolitiska underläge eller om delär tvärtom, likaså om åtgärderna väsentligen gynnar storkapitalet ellersmåkapitalet. De föreslagna åtgärderna i propositionen förefaller främst gynnade större företagen gentemot de mindre. Med statliga medel skall manunderstödja de stora företagens möjligheter att slå ut de mindre. Regeringens ställningstaganden förefaller i hög gradbaseras på de förändringar som bl, a, TEKO-industrierna genomgått. Det finnsdock anledning alt, som LO gör i sitt remissyttrande, ifrågasätta om det inlevaril naturligt att gjorda erfarenheter av det löpande s, k,stödprogrammet redovisats. Man fortsätter alt lappa på, utan någon Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissabranscher särskiltklar målsättning beträffande vart man vill komma med de olika åtgärderna. Motionärerna har också tagit upp frågan om löntagarnasinflytande. erkänner att frågan om medinflytande för de anställdainom företag och offentlig förvaltning har stor aktualitet men finner det intemotiverat och lämpligt med en speciell ordning som knyts till systemet rnedslrukturgarantier. Utskottet säger sig vilja ha flera generella lösningar ochlyckas till och med komma fram fill atl motionärernas krav skulle kunna medförakomplikationer, 1 ena meningen talar utskottet om att vissa reformer hargenomförts medan man i nästa varnar för delreformer. Delta gär naturligtvisinle särskilt bra ihop, 1 en fråga av denna art, där statliga insatser direktpåverkar frågan om sysselsättningen, borde det vara naturligt och befogat medinflytande från de fackliga organisationerna. Det handlar om statlig medverkanlill en omställningsprocess som ändå har till avsikt att förändra villkoren fördem som arbetar i berörda branscher liksom för bygder där berörda företagfinns. En satsning av resurser i föreslagen omfattning kan leda till olikanegativa effekter, om utgångspunkten är alltför privatekonomiskt snäv. Defrämsta områdena för dessa negativa effekter är naturligtvis sysselsättningenoch regionalpolitiken. Det är en allvarlig brist att varje koppling mellan deföreslagna koncentrationsåtgärderna och regionalpolitiken saknas. Det finnsingel aktivt program för att skapa sysselsättning i nedläggningsdrabbade orter. Statsmedel skall nu användas för att stärka större företagpå de mindres bekostnad och för att undandra vissa bygder arbetstUlfällen utanatt .skapa nya i stället. Detta är en inriktning som torde leda till välståndetsmotsats för många enskilda och för vissa bygder. Med vad jag här har anfört ber jag att fåyrka bifall till molionen 1564. HerrHOVHAMMAR (m): Låt mig böfia med att säga att en bärandeprincip för all företagsamhet är lönsamhet. Svag lönsamhet innebär oftaotillräckliga eller inga :mvesteringar, och med dålig lönsamhet begränsas ocksåinte sällan produktionen liksom antalet anställda. Det är väl något av en sådansituation som i vafie fall vissa delar av det svenska näringslivet harkänning av Om framtidsutsikterna inle pekar på en förbättrad lönsamhet inom enviss bransch, ja, då sker ingen nydaning och expansion. De ansvariga vågar integöra några ansatser som skulle vara av värde för förelaget och därmednaturligtvis också förde anställda. De förslag om strukturgarantier som ligger på kammarensbord gäller just branscher som haft en mycket dålig lönsamhet.Tanken att svaga företag skulle gå samman, dvs. fusioneras, gärna med bättreoch mer lönsamma företag, äger emellertid föga giltighet i verkligheten. Ipraktiken är det så, atl en sammanslagning av två företag, varav ett går rättbra och det andra går dåligt, ofta medför underskott för båda företagen. Ävenom de går samman i ett nytl förelag löses därmed inte problemen, åtminstone inte på en gång. Det är nämligen ganska dyrbart att fusionera företag,inte minst inom de branscher det här är fråga om. Om nu framtidsutsikterna är sådana att lönsamheten inteförväntas bli avgjort förbättrad, framstår fusionerna som tämligen orealistiskaoch, vågar jag också säga, ointressanta. Härvid synes det viktigt att framhållaalt de branscher det här gäller - sko-, TEKO- och den glasindustrin,till vilken senare jag själv är knuten trots strukturomvandlingsproblemen ioch för sig inte har en mindre rationell företags-stmklur eller i övrigt skötspå etl mindre ändamålsenligt sätt än företag i andra branscher, som för dageninte brottas med motsvarande problem. Det är trots allt en ganska väsentligskillnad i konjunkturbilden inom olika branscher. Det svenska löneläget i förhållande till utländskakonkurrenter framstår i den här bilden som elt av de allvarligaste problemen,särskilt i de mycket arbetsintensiva branscherna. På hemmamarknaden måste vikonkurrera med en allt större import, och på utlandsmarknaden ärkonkurrensläget ytterst kärvt. Och det är inte förvånansvärt, det ser man omman betraktar kostnadssidan. Inom den glashanteringen låg den senaste siffra jag har den genomsnittliga kostnaden, inklusive de socialakostnaderna, för en glasarbetare på hälften av vad den gör i i bl. a.Belgien, , , och , samtUga länder med betydandeglasproduktion. För att underlätta exporten åtnjuter bl. a. vår svenskamanuella glashantering ett visst statligt exportstöd, i pengar omkring en halvmiljon kronor . Härtill kommer vissa kreditgarantier. Det är vi givetvisinom branschen glada för; jag vill också gärna säga att det har varit till enhel del nytta för oss. Men, herr talman, tråkigt nog är det också på det sättetatt det staten ger med den ena handen tar man igen med den andra - och iblandmer därtill. Den bransch jag representerar, alltså den glasindustrin,är som jag här sade mycket arbetskraftsinlensiv. Ungefär 60 procenl avkostnaderna för tillverkningen av en produkt omfattar löner och socialakostnader. Det enligt min mening helt olyckliga beslut som har fattats avskatteutskottets majoritet och som väl också får majoritet i denna kammare,nämligen att fördubbla skatten på sysselsättning, dvs. löneskatten, mitt i enlågkonjunktur med osedvanligt hög arbetslöshet, får till följd att både dennabranschs och många andra branschers kostnader ökar i vårt fall med mellan1,25 och . De stödåtgärder som staten har vidtagit slukas alltså heltav denna höjda löneskatt. I själva verket är skattehöjningen omkring tre gångerstörre än det exportstöd som min lilla bransch åtnjuter. Det fattadebeslutet, som vi var myckel glada över och som gav en dispens från energiskatt,blir ju likaså utan betydelse då det kommer att ätas upp av denna nyaskattehöjning. För atl nå de mål som propositionen åsyftarmåste stimulansen för ett företag att förvärva ett eller flera andra företagenligt min uppfattning vara betydligt större. Den räntebefrielse som ställs i utsikt om särskilda skäl föreligger, som det heter, ärklart otillräcklig som finansiell stimulansfaktor. Jag har tidigare nämnt atlett Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissabranscher Åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissabranscher väsentligthinder för fusioner är svårigheten att nå god lönsamhet även om kapitalfrågankunnat lösas i elt initialskede. De omställningskostnader somerfarenhetsmässigt alllid följer vid en fusion har här en avgörande betydelse.Det överlagande företaget är ofta inte berett alt riskera del egna företageloch sysselsättningen där för all nå en större men ingalunda problemfriverksamhet. För att man skall komma över detta tröskelmotstånd börnågon form av kapitaltillskott ges från statens sida utan att ovillkorligåterbetalningsskyldighet åläggs det övertagande företaget. Vi gjorde dettauttalande från glasindustrins sida, och vi menade att ett sådant fusionsstödkan få formen av en garanti, nämligen alt staten under en viss övergångstid kanske en treårsperiod svarar för den förlust som i etl omställnings-skedenormalt följer med en fusionering. Jag vill särskilt poängtera att det gällerett omställningsskede och inte på . Möjligen skulle ett fusionsstödav denna typ mom vår bransch förhindra en fortsatt utslagning av ekonomisktmindre bärkraftiga företag. Hur välkomna skilda stödåtgärder än kan tesig, finns det en frånsida hos medaljen. Det är risken för att man från statenssida inle satsar på rätt företag och att stödåtgärderna ger snedvridning avkonkurrenssituationen. Del kan alltså bli så att bärkraftiga och ganska välkonsoliderade företag - efter hand som sämre företag får stöd kommer i ettsämre konkurrensläge, I en motion från moderata samlingspartiet med herrMagnusson i som första namn påpekas just detta. Huvudprincipen måste välvara att man skall stödja de företag som bedöms som utvecklingsbara och atlstödet inte blir alltför långvarigt. Viktigare än selektiva åtgärder äremellertid att staten för en sådan näringspolitik att nya företag kan bildasoch att redan befintliga företag har möjlighet att växa sig stora med denpositiva verkan detta har för samhällsekonomi och sysselsättning. Läget är tyvärr inte sådant. Avslutningsvis skulle jag också helt kort vilja kommenterareservationerna. Del har för övrigt gjort, och jag vill härinstämma i vad han uttalade. Jag vill tillägga atl en av smådriftsfördelarna kansammanfattas i etl enda ord - flexibilitet. Del är nämligen så attföretagsledaren i ett mindre företag har helt andra möjligheter än ledningen ietl storföretag att fatta snabba beslut och genomdriva snabba ändringar. Dennaflexibilitet kommer till uttryck på många olika sätt. Den ger störremöjlighetei att anpassa sig till marknadens förändringar och kundernas behov,och den mest betydelsefulla fördelen är möjligheten att snabbt tillgodogöra sigockså tekniska nyheter.