prot · FV0970 · 1972-12-31 00:00:00 — Föredragande läkaren i gynekologi på socialstyrelsensäger så här: "Beträffande produktionsmängden anser jag personligen att deav experterna uttalade minimikraven om ca 1 000 förlossningar vid enkvinnoklinik är etl adekvat mått för att en rationell förlossningsvård skallkunna bedrivas," Mig veterligt finns det inget underlag för den siffran.Den är gripen ur luften. Eller känner socialministern till något material, somkan ligga tUl grund för nämnda minimikrav? Anmärkningsvärt är också att det inle går alt få någonstatistik som belyser förlossningsvården i hela landet. Jag vUl därför hemstäUatill socialministern om åtgärder som läcker denna brist. Del är nödvändigt meden statistik Över förlossningsvården i vårt land. Vi måsle också fåundersökningar som ger svar på frågor om jourberedskap, utrustning,medelvårdtid, de mindre sjukhusens värdservice, hur och var smärtlindring kanges och hur många extra narkosläkare som kan behövas vid de stora enheterna föratt åstadkomma smärtlindring, riskerna vid långa avstånd och sena behandlingar,samhällets kostnader för indragning och utbyggnad av BB-avdelningar, samhäUetsmerkostnader vid centralisering, t, ex, för barnafaderns resor, uppehäUe osv.Så länge vi inle vet någonting om detta och inte har något underlag förbedömningar anser jag atl en centralisering av förlossningsvården ej får ske. Ang. åtgärder mot centralisering inom förlossningsvården Jag förstår att har känt ett behovav all tala om förlossningsavdelningen i , Men för det första är det juså, , att vi här i inte diskuterar enskilda fall. För detandra är Bollnäsävdelningen en fråga för . Där är det självfalletlandstinget som har ansvaret. Vidare vill jag be alt läsa om mitt svar. Omfru hade läst svaret litet mera noggrant, så tror jag inte atl honskulle ha Ang. åtgärder mot centralisering inom förlossningsvärden behövtställa en rad frågor till mig. Jag har nämligen i svaret sagt atlsocialstyrelsen har för avsikt "att utreda frågan om förlossningsvårdens fortsattautbyggnad och organisation. också atlbehandlas avvägningsfrågor beträffande å ena sidan önskemålen omförlossningsservice inom relativ närhet lUl hemorten och å andra sidan kravenpå största möjliga medicinska säkerhet i samband med förlossningen." Dettastår i det svar som har fåll . Fär jag sedan bara göra ett par tillägg. Helt naturligthar den snabba utvecklingen på del medicinska fältet också berörtförlossningsvården. Del har där blivit nödvändigt med en specialisering för altkunna la fill vara alla de framsteg som görs. Givetvis kan man i enskilda falldiskutera graden av centralisering. Del vill jag gärna ha sagt. Menmålsättningen måste alltid vara alt i rimlig mån minska riskerna för moder ochbarn i samband med förlossningen. Och för god säkerhet vid förlossningen speciellt när komplikationer tiUstöler anses det numera önskvärt atl förut omförlossningsläkare även ha tillgång lUl barnläkare, röntgenspecialist,anestesiolog och en specialist i klinisk kemi. av allaförlossningar sker nu också vid sjukhus som har sådana resurser. Det bör också nämnas atl har en internationelltsett utomordentligt låg spädbarnsdödlighet och mycket låga tal för komplikationermed dödlig utgång hos kvinnor i samband med förlossning. Jag vUl även betonaatt en förutsättning för användning av nyare former för smärtlindring vidförlossning en fråga som har behandlat och som här erinrade om är att det finns tillgång till bl. a. anestesiolog. Med beaktande av de medicinska faktorer som jag här harnämnt och velat understryka är del självfallet också önskvärt atlförlossningsvården så långt som möjligt finns tUlgänglig mom acceptabeltrestidsavstånd. Som jag sagt i mitt svar och upprepat här och som jag återigenvill upprepa kommer att vid utredningen om förlossningsvårdensfortsatta utbyggnad behandla dessa avvägningsfrågor beträffande å ena sidanönskemålen om förlossningsservice inom relativ närhet till hemorten och å andrasidan kraven på största möjliga medicinska säkerhet i samband med förlossningen.Det svar jag lämnat har med andra ord gett ett klart besked om att deltaär en fråga som blir föremål för en verkligt ingående diskussion och utredning. HerrÅKERLIND (m): Som socialministern mycket riktigt framhöll i sittanförande är landstingen huvudmän för förlossningsvården. Iinterpellationssvaret säger socialministern att har för avsiktalt utreda frågan om förlossningsvårdens fortsatta utbyggnad och organisation.Såvitt jag förslår kommer resultatet av den utredningen alt vara styrande förlandstingens handläggning av dessa frågor. Inför den utredning som således skall görauttalar socialministern i svaret att "en koncentration av vårdresursernaför förlossningsvården är ofta nödvändig". Det skulle vara mycketbeklagligt om det uttalandet i sin tur skulle vara på något sättstyrande för socialstyrelseni dess utredningsarbete. Jag tycker inte all del borde så bestämt uttalas att delofta är nödvändigt med en koncentration. När det gäller föriossningsvården harfru talat om Norriandslandstingen och deras problem. Vi behöver inte gåså långt som lill ; även i förekommer i flera fallliknande problem vid småsjukhusen. I kommun har under de senastemånaderna förekommit en mycket bekymrad debatt bland allmänheten om hur detskaU bU med , bl. a. därför att man inte har fåttpersonal tUl förlossningsavdelningen. Om del hävdas att en koncentration avvårdresurserna är nödvändig på del här området kan på liknande grunder påståsall en koncentration är nödvändig på något annat område. Man kan mycket välförslå allmänhetens oro för att småsjukhusen ute i landsorten kan försvinnahelt och hållet, när den ena avdelningen efter den andra plockas bort. Det har sagts att denna utveckUng inte beror pånågon medveten vilja att koncentrera sjukvårdsresurserna, utan orsaken harvarit personalbrist, vilket det givetvis kan ha varit i många fall. Meneftersom socialmmistern i interpellationssvaret uttalar sitt intresse för enkoncentration av resurserna, kan man misstänka att det är fråga om ettbåde-och. I så fall får vi verkligen ompröva ställningstagande idessa frågor. Sedan bara en randanmärkning. Socialministern talar om attdet kan bli komplikationer som fordrar att man har specialutbildade läkare. är ju så som också sade här tidigare att om man har en godförvård kan man i de allra flesta fall förutse komplikationerna. Om nu folkskall åka långa vägar blir det i stället så att det kommer att födas många barni taxibilar och i privatbilar, och då finns det ju inte ens lågutbildadsjukvårdspersonal, mycket mindre specialister, varför riskerna kan bli ännumycket större. Ang. åtgärder mot centralisering inom förlossningsvården Socialministern förmodade att jag hade ettspeciellt behov av att tala just om . Så var det faktiskt inte alls,ulan vad jag försökte göra var att anlägga allmänna synpunkter på förlossningsvårdeni vårt land. Däremot var jag, för att över huvud taget få någrasiffror, tvungen alt utgå från BB-avdelning. Genom harjag som jag sagt inle kunnat få någon som helst statistik som rörförlossningsvården. Del är klart att jag är intresserad av och ,men jag är verkligen intresserad för och angelägen om förlossningsvården i helavårt land. Och jag sade atl del finns problem med lokaliseringen på många hålli landet. 1 avser man att centralisera förlossningsvården tillGällivare och , och beträffande detta anför landstingetsrationaliseringsutredning som motivering att två enheter skulle kunna erbjudaspecialistvård och smärtfria förlossningar. Att erbjuda sådan vård, säger man,vid fler enheter skulle släUa sig för dyrt. Här lägger man alltså rentekonomiska aspekter på förlossningsvården, och del menar jag att man inleenbart kan göra. Ang. åtgärder mot centralisering inom förlossningsvården För en god förlossningsvård är de psykologiska och socialafaktorerna lika viktiga som de medicinska, och vi behöver en bred bas avförlossningsenheter över hela landet med förlossningsläkare och barnmorskor itiUräckligt antal för vård och kontakt. De patienter som behöver specialistvårdbör ha tillgång tUl det på de större sjukhusen. Socialministern upprepar här all del finns behov avpediatriker, och jag kan bara säga att det inte finns något som helst beläggför storleken av detta behov. Den siffra som jag redovisade var alltså fyrabarn av 485 . Jag har givetvis mycket noga läst och studeratsocialministerns svar, och jag är medveten om all en utredning är tillsatt. Dentillsattes , dagen efter det att jag här i ställt mininterpellation om förlossningsvårdens lokaUsering. Jag viU inte påstå att härföreligger orsak och verkan, men jag lycker att det är ett myckel märkligtsammanträffande. Tydligen har den här arbetsgruppen tUlkommit rält hastigt,eftersom den enligt uppgift från inte har några direktiv ellerriktlinjer atl arbeta efter, och det lycker jag tyder på etl något hastigtpåkommet inlresse för förlossningsvården. Jag vill också säga atl det var som vi här iriksdagen fattade beslutet om smärtlindring vid föriossning. Om jag inte larfel var det . I denna fråga har man inle heller, såvitt jaguppfatlat det, gått in med några undersökningar. Men jag läste just itidningarna att man nu skall göra en undersökning om all smärtlindring vidförlossningar runt om i landet, och det är bra all en undersökning om dettakommer till stånd. Intressant är att det sker på initiativ av . TiU vill jag säga att han börockså läsa mitt svar litet mera fullständigt än jag har en känsla av atl hanhar gjort. Det jag pekat på är att det är angeläget och viktigt attvårdresurserna för förlossningsvården får den karaktär och den koncentrationatt de kan uppfylla kraven på en garanterat ändamålsenlig och god medicinskvård. Med andra ord, här är det frågan om att kunna skapa så goda och säkragarantier som möjligt för moder och barn. Det är detta del gäUer, Med anledning av att tar upp frågan omkoncentration inom sjukvården vill jag bara fästa hans uppmärksamhet pånågonting som är mycket väsentligt , nämligen utbyggnaden av dendecentraliserade öppenvården i vårt land. Vi prioriterar inom sjukvården i dagöppenvården, långtidsvården och psykiatrin. Hela utbyggnaden av öppenvårdengår ut på alt så långt som möjligt skapa närkonlakter och söka föra ut en godsjukvårdsservice tUl människorna i bygderna. Jag tycker att skallobservera det, när han tar upp sådana här frågor i debatten. Till vUl jag bara säga avslutningsvis attfrågorna om förlossningsvården självklart är ulomordenfligt seriösa. Man vetofta inte förrän vid själva förlossningen komplikationernas omfattning ochsvårighetsgrad. Del är då resurserna måste finnas på plats. Det är då manmåste kunna sätta in de adekvata åtgärderna. Jag vUl gärna säga att somtillsynsmyndighet helt naturligt har ägnat och kommer att ägna de här frågornastor uppmärksamhet. De diskuteras på många håll ute i landet del är rikligt och landstingen är säkerligen alla medvetna om de problem som man här ställsinför. kan vara förvissad om att man även i fm Jonängberörde ju etl ögonbUck behandlar de här frågorna på ansvarigtlandstingshåll utomordentligt seriöst. i (s): Jag kom in när höll sitt senasteanförande, och jag blev en aning förvånad över innehållet i delta. ju att man inle skall ta hänsyn till ekonomiska förhållanden utan manskall sprida ut BB-avdelningar och barnmorskor och läkare över stora delar avlandet. Jag undrar om inte levde kvar i centernslokaliseringsresonemang och förväxlade det med möjligheterna att sprida utBB-vården mera. Jag tycker nog att får lov all bestämma sig. Del gårinle att ena gången klaga på atl landstingsskatterna är för höga och andragången stå och säga i talarstol atl man skaU ha mera avförlossningsvård, bättre förlossningsvård och atl den skall vara spriddöverallt och helst skall den vara alldeles smärtfri. Detta är ett allvarligt problem, det vUl jag gärna säga. Detär angeläget att man ger så bra vård som det över huvud laget är möjligt,vilket socialministern var inne på. Det är det väsentliga. Men man får akta sigför att driva lokaliseringspoUtik på del sätt som nu har gjort medförlossningsvården. Det tjänar minst av aUt förlossningsvården på. Socialministern säger i sin replik till migalt jag bör vara medveten om att den öppna vården byggs ut. Det är jag mycketväl medveten om, och jag tycker det är något vi skall vara tacksamma för iden mån det finns resurser till detta. Men jag kan inte inse att en väl utbyggdöppenvård kan komma i konflikt med en större decentralisering avförlossningsvården än den vi har. Ang. åtgärder moi centralisering inom förlossningsvården Jag vill bara till i Huskvarnasäga alt jag har sannerligen inte gjort mig skyldig till någon tvetalan här.Jag menar verkligen atl de ekonomiska intressena främjar man bäst genom endecentraliserad förlossningsvård, genom atl bevara de enheter man har. Det harväl ändå visat sig i många andra sammanhang då det gäller sjukvård att när manhar gått ut och byggt upp de stora enhelema så har kostnaderna också stigitavsevärt. Beträffande komplikationerna är det naturligtvis riktigtsom socialmmistern säger atl man vet ofta inte om dem förrän på ett sentstadium. Har man en god förvård kan man förbättra möjligheterna atl tidigare fåreda på komplikationerna. Men det är då komplikationerna inträder i början aven förlossning som man har de verkliga problemen. Om del uppstår t. ex. en blödning, måste ju barnaföderskan komma under Ang. aviserad höjning av SJ.s frakttaxor för behandlingkanske eller något sådant jag kan inle ange den exakta tiden,men i varje faU så fort som möjligt och det gör man ju inte om man har långväg att åka. Att jag talar för en decentraUserad förlossningsvård är framförallt med hänsyn till de komplikationsrisker som finns. i (s): De värsta komplikationsriskerna, ,finns vid de sjukhus där man inte har tUlräckUgl med resurser för alt kunna taemot de svåra fallen. Det är det man bör uppmärksamma. talar om destora enheterna. Men, , det finns ju någonting däremeUan, I de flestalänen har man inte sjukhus av jätteformat, utan det är sjukhus avsedda fördelar av länen, och där har man i regel de förlossningsavdelningar som behövs. När det sedan gäller kostnaden, , så är ju detavgörande hur vi skall lägga vården så atl kvinnorna får den bästabehandlingen. Det finns och har funnits i vårt land en mängd BB-avdelningar,som kvinnorna har tvekat atl åka till. Och t, o, m, läkarna vid de mindresjukhusen och de gamla sjukstugorna sade ifrån att vi har svårt all la emotbarnaföderskor, vi är inle specialister. Del är den sidan av saken som jagtror skall uppmärksamma. Om man tror jag också att man når debästa resultaten med den vård som vi aUa strävar efter skall vara så god sommöjligt. Tyvärr har i intevarit inne och följt hela debatten, och det är beklagligt. Jag har bl, a, i denhär debatten redogjort för en liten förlossningsenhet som alltså är avsedd fören del av etl län. Jag har därifrån redovisat utomordentligt fina siffror närdet gäller aborter, missfall osv. Jag har redogjort för möjligheten tiUsmärtlindring i form av pudendusblockader och epiduralanestesi. Men kontentanav det jag har sagt här är ju del förhållandel alt ifrågavarande enhet, som harungefär 500 förlossningar , är nedläggningshotad. En sak kan vi nog vara överens om, nämligen att det gälleratt skapa de bästa garantierna för moder och barn. i (s): Jag har hört tUlräckligt av för alt göra den bedömningen att hon har varit ute på farliga vägar. Överläggningen var härmed slutad. §4 Ang. aviserad höjning av SJ:s frakttaxor för Herr kommunikationsministern erhöU ordet för attbesvara () framställda interpellation, nr 65,och anförde: har frågat mig dels om jagämnar vidta några åtgärder för att förhindra den aviserade höjningen avfrakttaxorna förNorrbottens , dels om jag anser det vara motiverat att får en frakttaxa som motsvarar den som har. Som känner tUl har ochNorrbottens numera träffat ett fraktavtal, som båda parter tycks varanöjda med. I fråga om den närmare innebörden av della fraktavtal och de skälsom betingat den valda lösningen kan jag givetvis inle uttala mig. Jag ber först all få tackakommunikationsministern för svaret på min interpellation. Avsikten med interpeUationen var att fästa statsrådetsuppmärksamhet på det orimliga förhållandet att på grund avSJ:s hot om kraftiga taxehöjningar tvingas överväga möjligheten att flytta övermalmtransporterna från järnväg tUl landsväg. Jag ville veta omkommunikationsministern avsåg alt göra något åt den planerade taxehöjningen. Det är alldeles riktigt, som statsrådet säger i sitt svar,att ett fraktavtal träffats mellan SJ och NJA. Jag tycker att det ärbra atl en sådan överenskommelse efter långa förhandUngar äntligen kommit tillstånd. Därmed har något så verklighetsfrämmande sommalmtransporter på landsväg avvärjts för denna gäng. Så långt är del träffadefraktavtalet en framgång. Däremot är jag kanske inte Uka övertygad somkommunikationsministern tycks vara om båda parters förnöjsamhet med fraktavtaletsinnebörd. Enligt tidningsuppgifter skuUe den begärda fraklhöjningenligga över fjolårets taxa. Om NJA över huvud tagel skall kunna kännasig nöjd med det träffade avtalet, borde man enligt min uppfattning inte allsbehöva vidkännas någon taxehöjning. Min bedömning gör jag utifrån den taxesättningsom gällde för NJA. Den var redan då för hög i jämförelse medtaxorna för närmast belägna konkurrenter. Enligt uppgifter jag inhämtat var relationerna 1971beträffande kostnader för järnvägsfrakler per tonkilometer mellan NJA och vissakonkurrerande järnverk följande. , , hade eltrelationstal på 100, , , 7075 och Brahestad i även7075. De här relationstalen visar NJA;s ogynnsamma fraktavtalmed SJ. Kommunikationsministern måste väl medge att redan delta pekar på alldet inte går att försvara någon enda procentenhets höjning i förhållande tillfjolårets taxa. säger statsrådet att han inte vUl uttala sig närmare ominnebörden i fraktavtalet eller de skäl som betingat den valda lösningen. Förmig som interpellerat i frågan innebär svaret att jag helt saknar möjlighet altbedöma i vUken utsträckning som kommunikationsministern vidtagit några åtgärderför att förhindra en aviserad förhöjning av fraktlaxorna för . Statsrådet har inte heller med ett ord berört anledningenlUl att SJ har en högre frakttaxa för än för . Ang. aviserad höjning av SJ:s frakttaxor för Ang. aviserad höjning av SJ.s frakttaxor för malmtransporlerför bägge företagen sker i alla fall på samma järnväg. Malmen hämtas från sammagruvor och avlastas vid samma ort. Därför har jag svårt alt förstå varför delena företagel - NJA, som dessutom har det ekonomiskt besvärligt - skall få bärahögre transportkostnader. Som interpellant hoppas jag därför allkommunikationsministern vill komplettera sitt svar. Del var ett mycket märkligt inlägg som herrStridsman gjorde . Han bör åtminstone ha klart för sig alt två parter här harträffat etl fraktavtal, som väl knappast skulle ha kommit tUl om inle bådaparterna hade ett intresse av det. Ändå vill han göra gällande, klart ochkoncist, atl SJ har "luggat" på ett sätt somskulle strida mol alla gängse principer. Del skuUe vara intressant att få velaav på vilket sätt han kommer fram till den slutledningen attvarje procent, som han sade, som SJ höjer taxorna för NJA inle kan försvaras.Tydligen måsle jag ta i anspråk för all rent elementärt försökaförklara för vad som menas med fraktavtal mellan SJ och desskunder. De regler som gäller i fråga om SJ:s möjligheter attunderskrida de av Kungl. Maj:l fastställda maximitaxorna bygger på en rätt förSJ alt medge sådana nedsätlningar i taxan som är förenliga med verketsekonomiska intresse. Det gäller för hela landet och gäller för samtliga kunder.Större företag kan naturligtvis få en lägre genomsnittlig fraktkostnad för sinavaror. Del här är en form av kvantitetsrabatt som är företagsekonomisktmotiverad och som allmänt tillämpas inom hela näringslivet. upprättar särskilda fraktavtal med deflesta av de större vagnslastkunderna. Av SJ:s vagnslasttransporter, exklusiveLapplandsmalmen, omfattas numera av fraktavtalen. Genom fraktavtalenkan SJ knyta sina större kunder fastare till sig och på så sätt bättre planerade olika transportuppdragen. Kunderna å sin sida får en lägre totaltransportkostnad. Hur låg genomsnittlig transportkostnad en kund kan förhandlasig tUl blir beroende pä en mängd olika faktorer eller transportförulsällningarsom jag inle här kan närmare gå in på men som givetvis sammanhänger medförhållandena i varje särskilt fall. Just detta sista är väsentligt, . Resultatetav förhandlingarna mellan SJ och kunderna blir beroende av förhållandena i desärskilda fallen. menar i denna debatt att en part harsyndat, nämligen . anklagar statens järnvägarför atl inte hålla samma taxa när det gäller malmtransporterna åt och åt . Låt mig uttrycka min stora förvåning, ,över den okunnighet som råder, när man inle har klart för sig attfraktkostnaderna för och bygger på två helt olika fraktavtal. HerrStridsman borde åtminstone känna till det faktum att malm går i tvåriktningar. Man har alltså etl totalt transportavtal som berör både den norradelen och den södra delen av . Jag nämnerdetta för att klargöra att fraktavtalen i och för sig är träffadevart och ell vid sitt särskilda lUlfäUe. Därför finns del ingen anledning alt idetta fall beskylla SJ för atl vara den felande parlen, eftersom fraktavtalenbygger på i och för sig helt olika utgångspunkter. Jag har nämnt detta bara somett exempel. Jag tycker all del är synd att denna debatt skall förasutifrån dessa utgångspunkter. Jag skuUe lika bra kunna fråga hurmycket intresse han har för statens järnvägars ekonomi. Som ansvarigdepartementschef måste åtminstone jag i en debatt som denna som berör tvåförelag - i detta fall NJA och försöka moderera millinlägg. Även måste göra klart för sig atl man inte kan se påfrågan så enögt som han här gjort. Man har träffat ett a-vtal, . Jag har sagtall båda parter tycks vara nöjda med det. Jag tror att det är på det viset,eftersom man nu har kommit så långt all man vet vilka frakter man skall haunder . Del finns ingen anledning för oss alt längre grubblaöver det. Det blir kanske tillfälle att la upp dessa frågor i något annatsammanhang. har vi ingen anledning till del. Ang. aviserad höjning av SJ.s frakttaxor för i Gäddvik (m): Jag har med ett visstintresse tagit del av det korta svaret, och när jag läser det inser jag tillfullo att det är lämnat av kommunikationsministern i hans egenskap av ansvarigdepartementschef. Vad som än mer har intresserat oss som lever där uppe i debygder där järnverket och finns är hur de som varit ansvarigaföreträdare för svenska staten som äger dessa båda företag har känt sig. Dedramatiska utspel som förekommit från de helstalliga bolagens företrädareinnan fraktavtalet träffades, har enligt min uppfattning dragit ett visst löjeöver dessa förhandlingar mellan företag som har samma ägare och särskilt närägaren är den svenska staten. HerrSTRIDSMAN (c): Kanske svaret blev något klarlagt, och detvar del jag efterlyste när jag sade att kommunikationsministern bör säga litetmer än vad som framgick av interpellationssvaret. Låt mig då först säga att mani detta fall bör ha all rätt att efterlysa en bättre samordning mellan ettstatligt företag som NJA och ett statligt verk som . Detta äri första hand ett samordningsproblem. Jag är fullt medveten om del somstatsrådet här säger, alt han även måsle la hänsyn till SJ;s ekonomi och atthan är ansvarig departementschef Det är alldeles självklart. Å andra sidan kandet inte vara riktigt - i vaqe fall släUer vi länsbor oss litet tvivlande tilldet - att NJA får en extra koslnadsbelastning. Företaget har det redan mycketsvårt ekonomiskt, vilket statsrådet känner väl till. Malmtransportkostnadernaför det företaget är nu högre än motsvarande kostnader för etl annat statUgtföretag i länet som transporterar utefter samma järnvägslinje. Kan relationerna mellan och kostnader förjärnvägsfrakter NJA:s relationstal är 100 medan ligger på mellan 85och 90 - bero på att har kvantitetsrabatter.