prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — Då är det frågu om mun skaU göra någontingåt detta eUer om företugen självu kun kluru uv dettu genom utt byggu ut detsystem de nu hur. Underleverunser för ju med sig en viss pluneringstid, en vissbeställningstid, för utt ullt skull fungeru, och en viss orgunisution ärnuturligtvis nödvändig. Jug skull be utt få yrku bifull till reservationen 5, ochjug yrkur också bifull till reservutionen 4. Idkure av mindre och medelstora företag utgören angelägen målgrupp för de borgerliga partiernas aktiviteter. Interpellationer,enkla frågor och motioner utgör härvidlag ett flitigt använt men stundom någottundlöst parlamentariskt redskap. Hela den serie motioner som för näringsutskottets delbehandlas har i någon form reflexer på mindre och medelstora företag. Inågra av motionerna i detta ärende lyser igenom något av det missnöje medregeringens politik som man gärnu sprider bland företagare ute i landet. HerrHovhammur, energisk företrädure för misslyntu, hur tidigure i dug här yttratsig i den riktningen. Är då misslynnet berättigat? Hur är det t. ex. med deofta åberopade konkurserna? Inom delegationen för de mindre och medelstora företagenutreder man nu orsakerna bukom konkursernu. Vi hoppus utt materialet skallkunnu publicerus tUl sommuren. Redun nu kun man ur tillgänglig statistik överkonkurser läsa ut att , som är det senuste året från vUket än sålänge stutistik finns tillgänglig, minskude antulet konkurser i flertulet länmen ökude markant i storstädema. av konkurserna ,19661970, gäUde enskildu rörelseidkure. Häruv kun man tiUs vidare untu uttstmkturrutionuliseringen inom handeln varit den främsta konkursorsuken. I en såHberal ekonomi som vår beror nuturligtvis inte stmkturrutionuliseringen inomhundeln på någon åtgärd från stuten, i frågu om vilken mun med berättigunde kunodlu något missnöje. Vare härmed inte sagt utt mindre och medelstoru företaginte hur problem. FörhåUundenu är lika i som i eller USA.För ett par dagar sedan läste vi en rapport om utvecklingen inom EEC, som herrBlomkvist tidigare nämnde om. Särskilt har lönsamheten för företagen sjunkitdär. Ett intressant land i fleru bemärkelser inom EEC ärLuxemburg, intressunt också därför utt det är så Utet och lätt utt fåstutistiskt belyst. för den 18 junuuri 1971 funns enurtikel om den mindre och medelstoru företugsumhet, som hur huvudkontor iLuxem- Är1961 funns 5 523 huvudsakligen små företug, 5 197 -en minskning med 10procent ungefär - och endust 4 160 hude uppgivit att de trodde sig vuru kvar1980. Minskningen Ugger då inemot . Som skäl tiU denna företagsdöd hade uppgivits dels attuvtulsrörelsen i beräknudes medföru pensionskruv för de unställdu en situution som vi i för länge sedun pusserut dels i föHundeordning: svårigheter med beskuttning och med krediter vid urvsfuU, bristundeutbUdning hos företugurnu för företugens nyu situution samt ullmännukoncentrationstendenser. Man kan utgå från att bedömningarna i ägernågorlunda uUmän giltighet för europeisku stuter med Hberul ekonomi. mujoritet delur, såsom i anslutning till ett tidigure ärende, omsorgen om de mindre ochmedelstora företagen. De utgör en ryggrad i svenskt näringsliv. När jag sägerdettu, , betruktur jug inte det här som ett festligt tillfälle. De mindre och medelstoru företugen hur inte minst i denrådande lågkonjunkturen visut en seghet och en förmågu till unpussning som ärsärskilt värdefuU. Från regeringen hur storu unsträngningur gjorts för attstödja den mindre och medelstora företagsamheten. En serie åtgärder redovisadeshär av . kun mun peku på de just lugdu propositionerna nr46 och 47. En åtgärd uv blygsummure urt med hänsyn tUl kostnudernu vurtUlsättundet uv delegutionen för de mindre och medelstoru företugen, somtidigure hur omnämnts hän I delegutionen ingår förre, och jug hoppus åter blivunderiksdugsmun-nen ; som sukkunnig ingår ledumoten uv kummuren BengtSjönell. Därutöver är jug ledumot uv delegutionen. Vud hur dä den här delegutionen gjort för företugsumhetenunder det drygu år den funnits tUl? Bland delegutionens betänkunden hur årets motionärersärskilt uppmärksummut förslaget om ett nytt de mindre och medelstora företugen med riskvilligt kupitul. Motionen 576,purtimotion uv m. fl., begär sålundu utt finunsieringsinstitutetgenomföres snurust. Herrur i och vUl ocksä, enligtmotionen 1344, punkten b, hu finunsieringsinstitutet till stånd. I purtimotion573 UV m. fl. synes motionärerna, kanske som ett olycksfuU iarbetet, inte hu observerut utt förslug om finunsieringsinstitutet redunföreligger. Motionärernu önskur därför i princip en utredning om ett sådunt.Likuså kräver m. fl. i motionen 1365 en Uknunde utredning som denredun föreliggunde. Regeringen har enligt vud näringsutskottet inhämtut inlettförhundlingar med bankerna om finansieringsinstitutet, och med anledning däravhur näringsutskottet inte velut vidurebefordru de nämndu motionskruven. I reservutionen 1 hur moderuterna i utskottet funnitfinansieringsinstitutet ungeläget men motiverut reservutionen med utt de vUlhu till stånd mer vittsyftunde åtgärder. Det vore intressunt att vetu omreservantema därmed menar att finansieringsinstitutet inte syftar tUlräck- Mindre och medelstora företag Mindre och medelstora företag I övrigt har delegutionen drugit i gång en storutredningsaktivitet. En kutulog över utredningur, inriktude på mindre ochmedelstor företugsumhet, hur utgivits. Den omfuttur en uppräkning på 47 sidori format A 5. HittUls har delegutionen producerut sig i en luntu som i omfångkun konkurreru med den nådigu. FöHunde uktiviteter pågår: Summanställning uv servicestudiernu. Ett betänkundeberäknus med förslag om en regional serviceorganisation. Ett informationshäfte om de mindre företagens finansieringsmöjligheterdistribueras . Konkursstudien, som jag nämnde. Den första rapportenväntas bh klar . Studie om företugsledurnus utbildningssituution ochutbildningsbehov. Rupport klar /73. Studie av arbetsmiHön inom de mindre och medelstoraföretagen. -Studien förlagd till den träbeurbetunde industrin. Därtill hur delegutionen sumordnunde uppgifter, ochsärskildu bevukningsomräden är; teknisk utveckling, finunsiering och generutionsväx-lingsproblem.- Det är stor risk för att delegationen i allt utredande förlorar sig i teorien På grund uv att delegationens direktiv är mycketomfattunde hur näringsutskottets mujoritet inte unsett sig böru sätta i frågaatt ytterligare utredningar skall tillsättas. Motionen 1344 av herrar iTvärålund och berör emellertid, utöver vad som ligger inomdelegutionens uppdrug, vissu åtgärder på skutteområdet somföretugsskutteberedningen hur att öven'äga. I motionen 1358 tar m. fl. upp frågor somnäringsutskottet också finner ingå i de redan åberopude utredningsuppdrugen. I unslutning till motionen 1344 kun mun undru vudmotionärernu menur med utt delegutionen, för utt urbetu fram ettåtgärdsprogram, eventuellt borde utökas med representanter för de politiskupurtierna. Utöver de tre politiker som jug nämnde, som är ledamöter idelegationen, har moderata samlingspartiet en skicklig representant för sittfadershus i företräduren för . Motionäremu underkänner oss välinte? Jug hur varit i personlig kontakt med i frågan och fåttlungnande besked på den punkten. I motionen 1357 frumlägger m. fl. ett förslugsom är av stort intresse för delegutionens vidure diskussioner. Motionärernu föreslåratt företug som inte kun utnytda sitt skutteuvdrug, på grund av att de inte ärlönsamma, för rättvisans skull bör få någon form av bidrag. Hur skaU man tänkusig utt étt sådunt system skull fungera? Det finns ju möjlighet att genomlugervärdering, genom kortfristigu investeringur och genom fuktureringur flyttuöver vinst från till ett unnut. Det kunde då tänkas att ett företagunder någon tid sköt vinsten framför sig, redovisade förlust och fick bidrug,och sedun hude god vinst och kunde utnytda skutteuvdraget.Inför detta perspektiv - och definitivt inte på gmnd uv negativ inställning ochtorftig funtusi, , - har näringsutskottets majoritet inte velatbiträda motionsyrkandet. I motionen 45 vill motionärernu ge murknudsföringen ettbättre kreditvärde. Frågun är hur murknudsföring skull kunna mätus ochvärderas, och hur därmed kostnader för murknudsföring i pruktiken bunkmässigtskall kunna jämställas med investeringar i produktionsmedel. Utöver hänvisning tUl de anslutande utredningardelegutionen bedriver har näringsutskottet inte velat biträda yrkundet imotionen 1313 om utredning av marknadsföringsfunktionernus roll i sumhället.Uppgiften förefuller lika omständlig som svävande. Vi hur, som centerpurtiet iunnut summanhang påpekat, så mångu utredningskommittéer verksumma attutredningsuppdrugen måste starkt prioriteras. I motionen 274 tur m. fl. upp den någotnuttståndnu frågan om ett underleveruntörssystem som i Glömmingenyss har talat för. menar att man genom ett sådant skulle kunnastyra arbetsuppgifter till undersysselsattu områden. Styrmedlet skuUe vuraingrepp från sumhället som ersättning för nuvurunde lönsum-hetskruv, om jugfuttut motionen rätt. Motionen hur inte kunnut tillstyrkus uv näringsutskottet,men den hur fått medhåU av reservanter från centem och . Attlönsamheten inte längre skuUe styra produktionen är ett förvånunde kruv fråndessu bådu liberalu partier, och kravet på att sumhället skull styru ärnuturligtvis högst tveksumt i mittenpurtiernas målgrupp bland mindre ochmedelstoru företag. Det är uUtså en sådan tunke som i sittunförande vurnude för. Mun kun frågu sig vurifrån produktionen uv dessuunderleveruntörer skull drus , om man nu inte skaU svuru med allmänt talom överhettade områden utun numnge ett. Slutligen hur beträffunde motionen 1310 uv . och motionen 1336 av m. fl. utskottet gjort skrivningurtill vUku jug hänvisar. Jag yrkar bifaU tiU utskottets hemställun påsamtliga punkter. Mindre och medelstora företag HerrSJÖNELL (c) kort genmäle: Vad beträffar delegationen för de mindre ochmedelstora företagen, i viUcen delegation, som nu påpekude, både hunoch jug bland andru är ledamöter, vUl jag vitsordu, herr tulmun, den långauppräkningen av uppgifter, inte buru vunligu uppgifter utun även tyngundeuppgiften Jag tycker att dennu långa och mustigu uppräkning av uppgifter somåvilur delegutionen utgör bättre Ulustration än någonting annat för attnäringsutskottet, som jag har yrkat, måste upphöra med att bara skyffla övertill delegationen uUu möjligu uppslug och ulla möjliga förslag till åtgärdersom kommer motionsvägen och som är värda beuktunde. Delegutionen kommer attspricka på kuppen, som jug sude i mitt tidigure anförande. Jug tycker utt herrWåågs långa uppräkning på ett utmärkt sätt Ulustrerur att det är ett vanskligt,ett farligt agerande, om man viU ha delegationen som en effektivt arbetandeorganisation. ställde en frågu på vilken han sude sig underhand ha fått ett lugnande svar från mig. Det är riktigt. När det i motionenkrävs att man skulle överväga, om representanter för de politiska partiernaskuUe kunna inträdu i delegationen, gäller det bara helt enkelt att vi ipraktiskt Mindre och medelstora företag tugetsamtliga fall hävdur, utt en sådun här viktig delegution bör hu vud mun kullurpurlumenturisk summunsättning. Det är en gärd uv demokruti så utt säga, utt munviU hu en purlumenturisk utredning. Men jug påpekur också utt det står att munskull övervägu det. Det är ulltså inget förstuhundskrav, inget krav som detgäller att i första hand tillgodose. Vud beträffur den mycket viktigu frågun om investeringsbidragenhänvisar endast till nuvarunde tillstånd och nuvurunde regler,nämUgen att det går utt skjutu över vinst från till ett unnut i ställetför det UV mig föreslugnu investeringsuvdruget. Visst går det att göru det,, Men det systemet hur ju visut sig, i vurje full , vuragunsku verkningslöst när det gäUer utt åstudkommu det ungelägnuste uv uUt somvi vill hu genomfört inom industrin i dug, nämligen en ökning uvinvesteringsbenägenheten, en ökning uv investeringurnu. Det är för utt ökuinvesteringarna, framför allt i den viktigu gruppen uv mindre och medelstoruföretug, som står för cu uv sysselsättningen, som det här förslugethur kommit till. Det kan mun inte uvfärda bura genom att hänvisa till de nu gällundereglernu som i det här uvseendet vurit reellt verkningslösa. Det räcker uUtsåinte med att bara hänvisa till de reglerna. Vi måste se hur verkligheten är,och den är den att investeringsbenägenheten ännu inte hur visut sig påullvur. () kort genmäle; Att delegutionen skulle få så mycketutredningsuppdrug utt den sprängdes vore verkligen ullvurligt. Också jug hurfunderut över dettu. Men mun kun heller inte tillsättu purallellutredningur,som skuU urbeta vid sidan om delegationen. Eftersom delegationen har så mångaoch vittomfattande uppgifter är det inte möjligt att tUlsätta andra utredningar Jag vill peka på den aktivitet som igångsattangående mängden av utredningar som pågår. var 206 utredningskommittéeri arbete, 1962 var det 261 och 1972 inte mindre än 291.Kostnaden härför har mångdubblats . Vid fjolårets riksdagbegärdes bara från 121 nya utredningar. Men harsatt i fråga förslag om hur antalet utredningur skuUe kunnu minskus, vilketvore högst behjärtunsvärt. tog upp frågun om försluget till ersättningtill sådunu företag som inte lönar sig. har tydligen missuppfattatvad jag sade. Jag sade utt ett företug genom diverse åtgärder kunde skjutuvinsten frumför sig, så utt det någon period gick med förlust och då skulle fådet UV föreslugna bidruget. Därefter skuUe mun förfogu över denuppskjutnu vinsten och med dennu kommu i ätnjutunde av skatteavdrag. Dettafinner jag orimligt herr talman. HerrSJÖNELL (c) kort genmäle: Jag skull inte förlängu debutten, eftersomdet som bör sägus redan är sagt. Jag vUl bura säga utt vårt förslag attdelegationen för de mindre och medelstoru företugen inte skull överbelustas meduppgifter inte innebär utt mun skull tillsättu en parallelldelegution. Vissamycket väsentHga förslag och åtgärder som inte faller underdelegationens områdeskall uvhundlus och lösus i unnun ordning. Jug skall buru peku på det imotionen 1344 framställda utomordentligt viktiga beredskapskravet. Det ärsynpunkter som leder enormt långt och rör mycket väsentligu nivåer, och mun kuninte tänku sig utt som i det här fullet en icke-puriumenturisk delegation skulllösu sådunu problem. Detta är bara ett exempel, herr talmun. Mindre och medelstora företag Jag hade inte tänkt delta i det härmeningsutbytet, men eftersom i sitt förstu inlägg nämnde mitt numn,viU jag göra ett par tUlrättuläggunden. När man är ordförande i en näringspoHtisk orgunisution,måste man i dagens läge uppfatta vad företagarna ute i bygderna tycker ochtänker. Det är riktigt att många företagare är misslynta, . Mennär de är misslynta, är de inte det utan anledning. Företagarna är optimister i annat fall hade de inte bhvit företagare. Men när exempelvis som underföregående år över 4 000 konkurser uppstod, när vi toppar löne-och skatteligani Europu, när precis som nämndes investeringurnu är rekordlågu, när denenu bördun efter den undru läggs just på företugen och särskUt då på de mindreoch medelstoru, är det inte så underligt utt företugurnu reugerur. Jug tyckerutt det är ett sunt uttryck för vud mångu i dug tycker och tänker i derus led. Vi hur behundlut arbetsgivaruvgiften. Där hade herrWååg ett mycket gott tUlfälle att visa sin vänliga inställning gentemotföretugen, särskilt de mindre och medelstoru, men han gick emot oss.Energiskutten är en unnun suk som vi skull tu upp. Också där hur vi krävt ettborttugunde. Jug skuUe kunnu tu det enu exemplet efter det andra, men medhänsyn tUl tiden vill jag inte göra det. Jag vill påstå utt det som skulle hjälpanäringslivet och inte minst de mindre företugen är utt något konkret händer,som direkt kun minsku derus kostnuder och bördon Det är bru medutredningsmuteriul, och stuplude upp kilovis med böcker och annatmateriul som hun hude sumlut ihop, men jug vUl påstå utt det är betydligtbättre utt ge reeUu lättnuder som syns och märks. Det är betydligt effektivureän utt presenteru uldrig så mångu finu och välskrivnu bocken Jug vUl sägu tiU utt det hörtill suken utt det i dettu hus begärs utredningur ur ullu vinklur och vrår, ochnågon måste göru de utredningarna. har minsann också varU med omatt begära utredningan Det blir stuplur uv böcker ! Det är förståeligt om en del människor i sumhället ärmisslynta, men vud som förvånur är hur en föreningsverksamhet kan bäras upp aven ideologi att endast lufta missnöje. Överläggningenvar härmed slutud. Kummaren biföll vad utskottet i dessu punkter hemställt. Mindre och medelstora företag Propositioner guvs på bifull tUl dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 1 av herrar RegnéU och Clarkson, ochförklarades den förru propositionen vura med övervägunde ju besvurud. Sedunherr RegnéU begärt votering upplästes och godkändes födande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifuUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kummaren bifallit reservationen nr 1 av herrar RegnéU och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kummurens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Dåherr RegnéU begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föHande resultut: Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 2 uv m. fl., och förklurudes denförru propositionen vura med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föHande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifuller näringsutskottets hemställun i betänkundetnr 13 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhur kummuren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparut.Dennu omröstning guv föHande resultat; Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av iGlömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes födandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet uvkummarens ledamöter ha röstat för ju-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparut. Dennu omröstning gavföHande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvurud. Sedunherr i Glömminge begärt votering upplästes och godkändes födundevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 6 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBöriesson i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i Glömminge m. fl., ochförklarudes den förru propositionen vuru med övervägande ju besvarad. Sedanherr i Glömminge begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition: Den som vUl utt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 8 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Mindre och medelstora företag Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGlömminge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Mindre och medelstora företag Kummuren biföll vud utskottet i dessu punkter hemställt. § 25 Föredrogs näringsutskottets betänkunde nr 14 i uniedning uv motion om förbud i vissu full mot utländskt förvärv uvsvensku företug. Utskottets hemställun bifölls. §26 Interpellation nr 95 ang. skyldigheten att lämna uppgifter för statistik m.m. Ordetlämnudes på begärun till HerrFÄGELSBO (c), som yttrade; Både företug och enskildu personer hur numeraen mycket omfattunde uppgiftsskyldighet tUl det ullmänna. Utöver de uppgiftersom mäste lämnas tiU ledning för taxeringen och uppbörden av skatt hur bl. u.flertulet företug utt fortlöpunde lämnu uppgifter för oliku stutistiskuändumål. I mångu full är utun tvekun urbetet med utt sumlu in ochsummunstäUu dessu uppgifter mycket betungunde för uppgjftslämnarna. Dettagäller inte minst för mindre företag. Uppgiftsskyldigheten är i mångu fuU likuomfuttunde för små företug som för stora. De mindre företugen suknur emeUertidoftu en kontorsorgunisution som kun fullgöra dettu urbete. Som regel får dåföretagarnu untingen självu utföru urbetet eUer unlitu särskUdurbetskraft, t. ex. någon bokföringsbyrå, revisor eUer liknande. Uppgiftsskyldigheten blir i sådanu fall givetvis också enekonomisk belustning för den uppgiftsskyldige. I många fall upplevs det ocksäsom oriktigt att samhället bara undantagsvis lämnur ekonomisk ersättning, trotsatt det merarbete som det här är frågu om kan betruktus som tjänster åt detuUmännu, vUka uppgiftslämnaren inte kan dra någon nyttu Enligt min mening är det ungelägetatt iaktta störstu möjliga återhållsamhet i frågu om skyldigheten utt lämnuuppgifter för stutistisku och Uknunde ändumål. Det bör enUgt min mening ocksåövervägus utt ge ersättning för kostnuder i sumbund med uppgiftslämningen,särskUt om uppgiftsskyldigheten hur större omfuttning. Ett såduntersättningssystem funns tidigure i sumbund med uppbörden och redovisningen uvomsättningsskutt men hur numera tagits bort. Med hänvisning tiU vud som har anförts i interpellationenhemställer jag om kammurens tUlstånd utt tiU herr finansministern få ställaföHande frågor: Har statsrådet för avsikt att vidta någru åtgärder förutt minsku det arbete för företug och enskUdu personer, som föder med skyldigheten utt lämna uppgifter för stutistiska och liknande ändamål? VUl statsrådet överväga möjlighetema att införa någonform av kostnadsersättning i de fuU uppgiftsskyldigheten hur särskUt stor omfutt ning? Denna anhållan bordlades. § 27Interpellation nr 96 ang. åtgärder mot erosionen vid Lödemps Nr 42 Ordet lämnades på begäran till HerrLÄRSSON i (c), som yttrade: Delur uv den skånsku sydkusten har under långtid undergått påtugUgu förändringur genom vuttnets eroderunde verksumhet.Strandlinjen hur förskjutits genom utt storu mängder sund forsluts bort avvågornu. Det är huvudsukligen kuststräckun Kåsebergu - Lödemps strundbud -Sandhummuren Mälarhusens strandbud som drabbats. Konsekvensernu uv erosionenhur blivit särskilt kännbura för kommun, där förutsättningurnu förLödemps strundbud i hög grud förändruts genom denna naturförstöring, som vuritsärskilt intensiv sedun 1950-tulet. Havet befinner sig i nu i omedelbarnärhet uv fritidsbebyggelsen. Tidigt togs lokala initiativ för att motverka havetsexpunsion, och sökte kommun medverkan frånlänsstyrelsen och undra statliga myndigheter. Visst utrednings- ochmätningsarbete företogs . Är 1968 inlämnades i motioner med hemställan omatt i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla att Kungl. Maj:tsnarast framlade förslag till åtgärder mot erosion vid strandbad.Motionerna remitterades till jordbmksutskottet. avladeutskottet ett besök i för att studera erosionsproblemen. I sitt utlåtande 1968:36 vitsordade utskottet, att denfortgående erosionen hude en sådan omfuttning utt högst betydunde nutur- ochlandskapsvärden löpte risk att bh tillspUlogivna om ej motåtgärder vidtogsförhållandevis snabbt. Utskottet hänvisade tUl att Kungl.