prot · FV0980 · 1972-12-31 00:00:00 — situation, som otvivelaktigt är besvärlig, fär bliföremål för vidare bedömanden i samband med ställningstaganden fill Länsprogram1970." Vi har där ett bevis för att vi med våra motioner inte på någolsätt överdrivit denna frågas betydelse. I sitt principresonemang menar utskottet alt stöd förlokalisering bör kunna ges med det nuvarande systemet. Det har ocksä ettflertal statsråd sagt nere i län. Men detta har inle medförtnägot resultat. Senast denna vinter har vår aktade industriminister, , på fackliga möten i Mörbylångablocket sagt att bör få statligtstöd för lokalisering. Under detta år har också ett öländskt företag söktlokaliseringslån för utökning av företaget men fått avslag av arbetsmarknadsstyrelsenoch av regeringen. Det kan naturligtvis finnas många skäl tiU att ett företaginte får sin ansökan beviljad, men i ÄMS:s beslut sägs det atl inle ärnågol stödområde. Det äralltså angeläget att alla tänkbara åtgärder sätts in för att på ett Nr 80 eUer annat sätt åstadkomma resullat. On HappnHen Utskottet ger en anvisning om altfrågan kommer att behandlas under 17 ma'1979 , då regeringenskuUe framlägga en proposition angående -------------------- regionalpoUtiken med förslag och beslut med anledning av Länsprogram Kegionai utveckling , Om nuomröstningen här skulle gä oss emot får vi hoppas att det kanfattas beslut om att fär det stöd som krävs för en resultatgivandepolitik på detta område, I reservationen 10 yrkas att med bifall tillmotionerna 759 av mig och mina medmotionärer och 771 av i Nybrom. som sin mening ullalar all skall inordnas i del allmännastödområdet. Vi får hoppas att den uppfattningen kommer att råda närpropositionen behandlas . Enligt vad länsarbetsnämnden uppgivit finns del för dageninga nya jobb på , och förhoppningarna är heller inte slora att det skallbli något nytillskott. i säger att problemen iÖlandskommunerna är väl inle värre än på andra håll inom län. Men jagvUl rätta honom någol på den punkten. Kommunblocken på är faktiskt värstutsatta. Jag överser med att i kanske inle har möjlighetatt bedöma det på så långt avstånd, men så är verkligen förhållandet. Borgholmskommunblock har t, ex, den lägsta medelinkomsten i länet ,Det är att märka att medelinkomsten i län ligger avsevärt undermedelinkomsten i hela riket. En jämförelse mellan län och riket i övrigtvisar att inkomstskillnaderna har ökal , Längst ner itabellen för län ligger medelinkomstsiffrorna för Ölandskommunerna. Allade kriterier som erfordras för att statUga åtgärder skall vidtas finns alltså. För att bestyrka dessa uppgifter vUl jag också redogöraför en tabell över medianinkomsten i kommunblocken i procent av medeltalet förKalmar län 1970, som har pubUcerats i vår. Enligt den tabellen liggerkommunblocken på fastlandet på mellan av medelskattekrafteni länet under det atl kommunblocken på ligger på mellan 70 och 79procent. Med dessa ord ber jag få yrka bifaU tUl reservationen 10. Hert i Agnas (m); Att det är regionalpolitisk debatt märks genomatt Stockholmsbänkarna är absolut lomma. Statsministern, som råkarbefinna sig i kammaren just , är elt hedrande undanlag. Kanske är herrarnaoch damerna från ule och deltar i torgmöten mot utflyttningen frånhuvudstaden. Strömmen av människor har annars gått från landsbygd tUlstad och i synnerhet från norr liU söder lUl etl par tre tätbebyggelser, UtveckUngen har inneburit en massförflyltning. Strömmen har inte bara bestått av folk som flyttat friviUigl, De flesta har av tvång måst lämna hem och hembygd. Vissa trakter har utarmats, och arbetskraften har i stor utsträckning gått förlorad. Det övriga har behövt den och dragit nytta av den; så var det åtminstone . Men de 38 kommuner som har fått släppatiU sin bästa tUlgång har sällan fått Strömmen av råvaror från norr har fortsalt. förädlasytterst Utet där naturtillgångarna finns. Man skulle med en generalisering kunna säga att Norrlandhar exploaterats - dess tillgångar har utnytfiats utan alt bosättning ochutveckling har prioriterats i de områden där arbetskraft och råvaror harfunnits. Del är inle säkert atl i längden tjänar på della.Denna olyckliga poUlik ulan långlidsprogram och framtidsforskning har liUålitdet som för stunden varil bekvämast. Men del kommer att visa sig att del ärdyrt att driva en politik, som inle syftar lUl alt hålla hela landet befolkatoch någorlunda jämställt. När viss verksamhet inom SJ och har lagts ner,har inte de fristäUda sysselsatts i bygden, ulan dessa människor - en gångstatligt anställda - har hänvisats tiU alt söka sin utkomst på annat håU. Dethar kostal myckel att omskola och flytta människor. Det kostar också mycket attdirigera verk och annal i motsatt riktning . Jag är rädd för atl man kangöra nya misstag, och jag är i stort sett tveksam om del rUctiga i atl gestödet tiU den utformnmg sorn det har . För vissaNorrlandskommuner är del nästan katastrofläge Några människor måste ju alltidstanna kvar, och de har stora problem. i talade om svårigheterna all skapabalans. Han talade om de styrande marknadskrafterna. Det ligger myckel i delhan säger, men ulan atl söka syndabockar vUl jag säga att ansvaret förden politik som förts väl ändå ligger hos den regering som i regel har kallatsig för en stark regering. riksdagsbeslut var ett steg framåt, och tecknenpå all en besinning nu inträtt är många. Jag väntar att den aviseradepropositionen skall betyda den avgörande vändpunkten. Låt mig gå över tUl att säga några ord om det som närmastföranleder milt inlägg här . Strömmen av elektrisk kraft - nyttig för - hargått och går fortfarande norrifrån. Vad har då de bygder som lämnat elkraftenfåll i ersättning? Man talade under kraftverksbyggenas lid om att delta skullege andrum, men alt kommunerna längre fram skulle få andra saker som skuUebetyda permanent sysselsättning och blomstring. I regel har emeUertid ingentingskett. Vi har i några motioner aktuaUseral den trakt som inle fickvattenkraftutbyggnad, nämligen Vmdelådalen. Hur blir det med den? sade atl Vindelådalen hörde till etl redan prioriterat område. Jaghar litet svårt att förstå del. Vi anser all Vindelälvsbeslulel var rikligt.Morgondagens människor kommer att vara oss tacksamma för att en av de storaälvarna fick vara kvar så orörd som en älv kan vara efter tusenårig mänskligbosättning i trakten. Vi vet att en god miljö är etl livsvUlkor och alt enhuvudfråga är hur vi skall kunna bevara något av det som en gång varkännetecknande för vårt land och för . Men invånare, somlever i en trakt där de gamla basnäringarna skogs- och jordbruk dominerat -näringar som inle är tUlräckliga väntar på den åtgärd som är avgörandeför om bygden skaU kunna överleva, nämligen alt kommunikationerna ordnas. den 17 inaj 1972 Det är ettprimärt villkor att området får vägar. Denna elementära samhällsservice är eltvillkor för att utveckhngen skaU kunna gå i rätt rUctning. Väg - annars kommerintet nytt. Väg - i annat faU dör eller tvinar det som redan finns. Kommunerna vid , från lill ochAfieplog, lider av att hela Vindelådalen missgynnats då del gäller kommunikationer.Det har vi pekat på bl. a, i motionen 381, Utskottet skriver, som jag tyckerrält bra, på s, 28 i betänkandet; "Vid behandling av motionerrörande stöd till Vindelälvsområdet framhöU utskottet att del var medvetet om de sysselsättningsproblem som föreligger , Utskottetansåg sig kunna utgå från alt berörda myndigheter gör vad som är möjligt föratt lokalisera bärkraftiga företag tiU området. Utskottet hänvisade -/idaretill arbetet inom turistutredningen," har lagt fram sitt betänkande. Det talasdär orn 900 årsarbeten. Jag viU gärna peka på alt turismen är viktig, men omturismen skall kunna utvecklas måste en väg möjligt byggas i dettaområde. Om det hade funnits en ordentlig väg där nu den s. k,vägen med nr 363 går, tror jag att förbättringar redan hade skett. Dröjsmålethar tärt på tålamodet hos traktens foUc. Jag hoppas alt utskottetsförväntningar verkligen visar sig välgrundade. Jag hade ell samtal med folk från Vännäsblivande storkommun om promemorian "Hushållning med mark och vatten".Den karta som finns där är utförd i en sådan skala alt slora områden förefallerhelt grönmålade man får den uppfattningen atl det skall vara enbart turismdär eller någonting liknande. 1 sammanhanget tog vi upp de problem som rörVindelådalen. För trakten finns nu också en bestämmelse om elt förlamandebyggförbud på upp lill 200 meters bredd vid sidan av . Befolkningensvävar i ovisshet om vad della förbud iimebär; om det skaU kvarstå för alltideller om det bara är en korttidsbestämmelse osv. Det har alltså inte klargjortsför människorna hur del ligger till med den saken, och de säger; Vi fick inleutbyggnaden av , men vi trodde alt vi i stället åtminstone skulle kunnafå hit en bra turism och få en fin utveckUng här, som gjorde att frilidsfolkelkom hit. Just nu ser det emeUertid besvärUgt och alldeles omöjligt ut. 1 det läget anser jag att allt måste göras för all geVindelådalen en utmärkt väg. Jag yrkar därför bifaU tUl reservationerna 1 och12. FruHÖRNLUND (s): i har redogjort förulskottsmajoriletens synpunkter och bemött de reservalionsyrkanden som föreligger.Jag skaU därför endast ta upp en del av frågeställningarna i samband medregionalpoUtiken. Det är naturUgtvis glädjande alt tilltron lill statensmöjligheter all lösa näringslivsproblemen har vuxit sig aUt starkare inomsamtliga partier. Den aUmänna uppslutningen kring de regionalpoliliska frågornaoch intresset för ett starkt statligt engagemang avspeglas i mofioner ochreservationer. De två borgerliga partier som mer eUer mindre motarbetadetillsättandet av den första lokaUseringsutredningen och som också ställde sigtveksamma när del gällde att anta det lokaUseringspolitiska förslaget tycks nuha kommit över det mesta av fördomarna. Det är naturligtvis förträffligt atlsamtUga borgerliga partier ställer sig bakom kravet på lokaliseringspolitiskainsatser och säger sig stödja uppfattningen all det behöver föras enmålmedveten regionalpolitik. Kan de sedan också biträda oss i uppfattningen allstaten måste ha resurser för atl lyckas med delta, är allting gott och väl; mentyvärr brukar det höras andra tongångar från borgerligheten när del bUr frågaom att skaffa fram medlen. t. ex. anför i sin stora partimolion atlregionalpoliliken bör leda utvecklingen i sådana banor, all näringslivelsslmkluromvandUng i framliden inte behöver åtföljas av massomflyltningar ochatl möjligheterna all ge en tillfredsställande service åt alla människorförbättras. Detta innebär all man bör söka bygga upp en allsidig regionalarbetsmarknad, där olika typer av näringslivs- och samhällsaklivileter finnsrepresenterade. Vad näringslivet beträffar räcker det emellertid inte medenbart den tillverkande funktionen. Även kvalificerad produktutveckling,marknadsföring och administration bör finnas representerad. Vidare måste entillfredsställande offentlig och enskild service finnas. Detta låter ju bra, men jag lycker att man då också måsteslå fast att om staten skaU medverka tiU uppnåendet av en sådan målsättning,som i och för sig ansluter lill aUmänt vedertagna regionalpoUtiska grundsatser,krävs det också resurser. Det skuUe vara mycket klädsamt för om denågon gång berörde den sidan av problemaliken i stället för atl så energiskttala om statens slöseri i så gott som alla sammanhang, vilket de ju gör, oftapåhejade av mittenparlierna. Det skulle vara av intresse - och likaså klädsamt- om samtliga borgerliga partier vUle erkänna atl det privatanäringslivet knappast har visat särskilt stort intresse för regionalpoUtikenoch inte heller i någon högre grad på eget initiativ har medverkat till enbättre regional balans. Det privata näringslivet har sannerligen, enligt minuppfatlning, också sin skuld i det förhållandel att vi har en starkkoncentration och överhettning i vissa orter och regioner liksom i att det ivårt land finns orter och hela regioner med ensidigt näringsliv. Det har intevarit ovanligt att ett förelag haft allt inflytande i orten genom att del harägt marken, bostäderna, kraftproduktionen osv. Genom detta har man ocksåkunnat lägga en förlamande hand över utvecklingen och inte släppt fram andraförelag, som skulle kunna konkurrera om arbetskraften. Tyvärr kritiseras aldrig sådana förhållanden frånborgerligt håll. 1 stället litar man på att slatsmakterna skall kratsakastanjerna ur elden och i Agnas har varit inne pådella . har också tagit upp de regionalpoliliskafrågorna i en mångordig men ganska allmänt hållen partimolion. Av de båda åtminstoneradantalsmässigt slora partimotionerna återstår inför dagens behandlingingenting märkvärdigare än den reservation som återfinns under punkten 1 ochsom huvudsakligen utmynnar i att man i ökad utsträckning vill ha generellaåtgärder för att, som man uttrycker det, främja ett företagsvänligt kUmat i desysselsättningssvaga regionerna. Man kan konstatera att berget således födde enråtta! Man måsteockså fråga sig, om man genom en sådan uttunning av de tUlgängligaresurserna som en övergång till mer genereUa åtgärder skuUe komma atl innebäraverkligen kan påverka den regionala obalansen och skapa den bätlre balansmellan oUka regioner som de flesta säger sig ha intresse av atl åstadkomma. Detbör väl i stäUet framstå som ganska självklart att ju mer koncentreratresurserna satsas på områden som har en besvärlig situation och på sådanverksamhet som har stor betydelse från sysselsättningssynpunkt desto bättreblir resultatet. De två partiernas ensidiga krav på generella åtgärder harju inle heUer fått stöd från . Det är således inte så helt medkänslorna de borgerliga partierna emeUan i de regionalpolitiska frågorna,vilket kanske bäst bevisas av atl av de nio borgerliga reservationerna somföreligger har man enat sig om endast tre, medan miltenbröderna har förenats iytterligare en reservation. står således ensam för 5 reservationer. Cenlerreservationerna ger också belägg för atl centernaUlmer målmedvetet Försöker föra en profilpolitik när det gäller de regionalafrågorna. Det hedrar de båda andra partierna alt de inle är viUiga all följamed hur långt ut i buskarna som helst. fortsätter atl maniskt bita sig fast i ordetdecentralisering, och lUca ensidigt försöker man upprätthålla myten från 1964om atl målsättningen bör vara att skapa och upprätthålla etl nät avlivskraftiga tätorter över hela landet. Lika lilel nu som i del förgångna vUlman dock precisera vad del är som skiljer mellan de riktlinjer vi arbetar efteroch de linjer säger sig företräda. Del bUr inte klarare om man tar del av reservationerna omortsklassificering och storstadsproblemen eller av partimotionerna. I motionen1376 lar man avstånd från den orlsklassificeringsskiss som utarbetats av enarbetsgrupp inom departementet. Man anser nämligen att en satsning påregioncentra med cirka 100 000 invånare inom kommer attinnebära atl vi får nya storstäder av typen , och . Manmenar att arbetsgruppen lika gärna kunnat välja 50 000 som utgångspunkt,varefter man kommer fram tUl att redan 30 000 invånare ger underlag för atlhåUa den service som flertalet efterfrågar. Efter detta resonemang kommer man fram tillatl insatserna bör koncentreras på alt ge ett flertal mindre orter ökadväxtkraft och att klassificeringssystemet bör inriktas på atl ge alla kommunerett differentierat näringsliv. kan man naturUgtvis alllid diskutera vad ettdifferentierat näringsliv är, men av särskUt intresse hade del varit om centerntalat om hur della skall gå liU, Vi har ju trots allt begränsade resurser altsatsa. Så kommer fram till att man vill avföra ortslypenstorstads-alternativ från ortsklassificeringen. Med tanke på del resonemang manför kan jag för min del inte förstå varför man inte löper linan ut och föreslåralt samtliga begrepp skall avföras ur resonemangen. Det kan väl inte vara någonrnening alt hålla på några orlskriterier om man som inte villprioritera några orter utan i stället strö ut resurserna i små portioner övervarje kommun. Sedan återstår alt fråga, om egentligen menarnågonting med talet om att storstadstillväxten måsle dämpas, dvs, expansionen ide tre störstastäderna, SkaU vi verkUgen ha en chans alt åstadkomma detta, måste vi också hagodtagbara alternativ atl presentera de förelag och verksamheter som vi villskall flytta ut och som vi vUl skall välja andra orter för nyetablering. Hursvårt det är all konkurrera med storstäderna om verksamheter bevisas kanskeallra bäst av det motstånd som utflyttning av statlig verksamhet från Stockholmhar mött på många håll det har ju nämnts förut här , Ortsklassificeringsfrågan kommer upp i samband medbehandlingen av höstens proposition, och det finns därför ingen anledning attfördjupa sig i den . Men jag tycker ändå att målsättningen, som denkom till uttryck i 197 I års betänkande, att det krävs en viss storleksordningpå de orter som skaU utgöra alternativ tUl de tre storstäderna, bör anses gällafortfarande. Det kan också vara elt verksamt medel ätt uppnå en bättre balansmellan landels olika regioner. Så långl borde även enligt minuppfattning kunna sträcka sig, all man erkänner värdel av elt tUlräckligt storloch välutrustat centrum i vafie region. Hur skall man kunna skapa bättre ochmer likvärdiga förhåUanden i regionerna eUer länen, om man inle ens vUl varamed och satsa på en ordentligt differentierad centralort i varje region? Om menar någonting med det man anför ireservationen om storstäderna, borde man verkUgen vara intresserad avortsalternaliv tUl , och , Dessutom borde man inse atltillskapandet av ännu mer välutvecklade regionalcentra ger den bästaförutsättningen för atl arbetskraften skaU slippa flytta från länet - den kanflytta inom den egna regionen i släUel, eftersom det finns arbetstiUfällen, ochdet är ju trots aUt mycket mindre besvärande förde flesta än all behöva brytaupp och byta miljö helt och hållet. När det gäUer frågan om utredning avstorstadsproblematiken kan man konstatera att vi redan har tiUräckligt medutredningsverksamhet, bl, a, genom ERU, och att man knappast skulle nå såsärskilt långt genom den utredning som begär. Det finns problem istorstäderna lika väl som i andra orter, och dem får man försöka lösa så långtdet är möjligt. Jag viU också säga till att även om det nuär etthundratolfte gången som frågan kommer upp, tycks det faktiskt finnasfördelar även i storstäderna. Del är många som har upptäckt dem, inte minstcentern närstående organisationer. Jag tänker på jordbrukets föreningsrörelse,som sannerligen biter sig fast i storsladskoncentrationerna och fortsätter sinnyetablering bl, a, i och , Det är kanske trots allt någonskillnad när ropar under almarna och när prasslar ute ibuskarna, 1 del senare faUet får man lätt den föreställningen atl vUlIvångsförflytlä en större del av befoUcningen exempelvis från och viU stoppa all inflyttning, men när aUt kommer omkring tycks manisjälvtrivas rält bra i storstäderna, 1 reservationerna talas det ju ocksä bara omatl "dämpa" storsladslUlväxlen, Är det endast detta man åsyftar,föreligger det inte några större meningsskiljaktigheter, eftersom vårt partimycket klart har ullalat atl vi vUl försöka åstadkomma detta. Då tycker jag ocksådet är ganska onödiga reservationer som avger i della sammanhang. i har redogjort för frågan om en utvidgning av stödområdetsavgränsning, och jag behöver väl egentligen inte ta upp den frågan i dettasammanhang. Vi har framför aUt framhållit att del inte finns skäl tillförändringar under löpande period och inför den aviserade proposilionen somskall komma . Delsamma gäller Vindelälvsfrågan - också där har herrNUsson i besvarat de frågor som och i Agnasframställde. Jag skall nöja mig med alt erinra om alt vi avvaktar höstensförslag och därför tycker atl det inte finns några skäl att vid den härtidpunkten binda sig för nya åtaganden. Jag yrkar bifaU tUlutskottets förslag på samtliga punkter. () kort genmäle: Jag kanske först skulle göra ettförtydligande för i när det gäller flyllningsbidragen.Herr i och jag är nog hell inne på samma Unje, attflyllningsbidragen är bra när det gäller flyttning inom hemlänet särskilt iskogslänen. På den punkten finns det alltså ingen skillnad i uppfattningarna. Låt mig sedan kommentera några av de frågor som fruHörnlund tog upp! Jag kan gärna instämma i atl de privata förelagen kanskeinte alllid har gjort så myckel som man skulle önska. den statligaföretagsamheten skuUe mitt eget hemlän inte ha setl ut som del ser ut i dag.Jag vill gärna understryka alt de statliga förelagen har betytt kolossallmyckel för sysselsättningen. Jag kan däremot inte längre hålla med när honkommer in på ortsklassificeringen. Vi slår här på fast mark. Vi har precissamma inställning som . kritiskt harstuderat förslaget från arbetsgruppen i tror jag inte i förväg haft någon ambition atl avstyrka förslaget, ulan man har bedömtdet från helt sakliga synpunkter. Man säger nej lill förslaget. Vi har ingenting emot altlänscenlra byggs ul - det är en självklarhet, och vi har heUer aldrig sagtnågonting annal. Det kan emellertid inle vara riktigt att koncentrerainsatserna pä ett litet antal orter, kanske högst ett tiotal i hela landet. Delkan inle vara någon jämlikhet, , alt ge ännu mer åt dem som redanhar mycket och inle ge någonting alls ål dem som ha.r litet. HerrNORDGREN (m) kort genmäle; Får jag börja med att tacka föratl hon läste upp ett längre stycke ur vår partimotion än jag tog mig lid attgöra. Jag hoppas atl också har tagit intryck av del hon läste ochkonstaterat atl vi inte vUl begränsa utvecklingen utan verkligen vill stimuleraoch underhålla näringslivets utveckling i hela landet. Alt jag begärde ordet berodde emellertid egentligen på attfru ville göra gäUande atl våra krav var ensidigt inriktade pågenereUa åtgärder. Del har vi absolut inle sagt, vare sig från moderatasamlingspartiet eUer från övriga borgerliga partier. Kraven är inte ensidiga,men en förutsättning för atl man skaU nå elt gott resultat är all såvälbefintUga som nyelablerade förelag har möjlighet att utveckla sig, och def kaninte ske annat än genom genereUa åtgärder som stimulerar företagensutvecklingsmöjligheter. Vi har ingenting emot selektiva åtgärder, men jag trorfaktiskt att det viktigaste är atl man stöttar upp näringslivet över helafältet och inle bara på vissa punkter. Jag vill säga till atl jag tror också att delär angeläget att vi har vissa statUga förelag, men erfarenheten av dem är sombekant inle den aUra bästa. Jag tror alt det behövs ett gott samspel mellansamtliga inom näringslivet verksamma krafter för atl vi skaU nå elttiUfredssläl-lande resultat. Det kan vi göra om vi hjälps åt och sätter ingenereUa åtgärder som leder lUl elt näringslivsklimat som stimulerar tiUutveckUng. () kort genmäle: TiU vUl jag säga att jag idelta sammanhang inte diskuterade var någonstans geografiskt ni vUl sätta inresurserna. Jag log i stället upp alt ni nu tacksamt lar emot det statliga stödsom tillkommit för att staten skall kunna kratsa kastanjerna ur elden där delprivata näringslivet misslyckats. Ni bör då också klart medge alt statenbehöver resurser för atl kunna klara regionalpolitiska frågor. sade vidare alt erfarenheterna av statUgaförelag inte är så goda. Det råder tydUgen delade meningar inom borgeriighetenäven i det avseendet. erkände, om jag fattade honom rält, attdet var de statliga insatserna som hade räddat . åberopade i frågan om ortsklassificeringenKommunförbundets remissyttrande. Med samma rätt skulle jag kunna åberopa LO,. och en rad andra organ somvUl ha elt orlsklassificeringssystem; TCO har t, ex, sagt att man vUl ha enstörre rörlighet och att det därför behövs ell bättre flyttningsstöd. Det rådertydligen olika uppfattningar även i denna fråga. säger all han stårpå fast mark när det gäUer ortsklassificeringsfrågorna och storstadsfrågornaoch att man inom inle sagt atl man inte vUl ha länscentra. Men dettaframgår inte av vad företrädare sagt här och inte ens av erreservation. Del är ju ändå kommunerna ni talar om i detta sammanhang - delsägs ingenting om regionalcentra. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: säger att staten skall haresurser.