prot · FV0952 · 1972-12-31 00:00:00 — a. personalproblem kan uppstå. 1 detta instämmer nämnden och vill samtidigtframhålla, att berörda problem för det fall avgörandet i frågan uppskjuts eUergenomförandet senareläggs inte är större än att de kan bemästras. Även på dettahåll väntar man alltså att denna fråga skall få sin lösning och att nämndenskall omvandlas till verk. Det är egentligen bara ett påstående som herrSjöholm fällde som ger mig anledning att begära ordet. Jag kan i övrigt sägaatt jag i stort sett är tillfredsställd med de motiveringar som civilutskottetsärade ordförande har framfört för propositionens förslag. ifrågasatte om det inte möjligen kundeförhåUa sig på det sättet att jag lutade åt en annan uppfattning än den som harkommit tUl uttryck i propositionen. Jag kan försäkra att det integår till på det sättet när vi skriver våra propositioner. Vi har gjort de överväganden som ärredovisade i propositionen och kommit fram till slutsatsen att det provisoriskaförhållandet med exekutionsväsendets organisationsnämnd kanske ändå bästersattes genom den samordning som står att vinna genom att lägga in den härverksamheten i . Vi kan göra ekonomiska besparingar, och det ärinte ointressant för oss att så att säga försöka begränsa tillväxten inomadministrationen. Vi har sett till de besparingarna, och vi har sett till densamordning som här stå att få. Överiäggningenvar härmed slutad. : A llmän-na kartarbeten Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 7 punkten 2 mom. 1 röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Tobé begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade (punkten E I, s.101 103) föreslagit att till : Allmänna kartarbeten /73 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:1440 av herrar i (m) och Komstedt (m) varihemställts att beslutade att avtalet, som reglerade förhållandenamellan rikets allmänna kartverk och statens reproduktionsanstalt, ändrades såatt statsverket tillfördes årliga royaltyinkomster på kartförsäljningen. 1. att riksdagentill : Allmänna kartarbeten för /73 anvisade ettreservationsanslag av , 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1440. 2. beträffande royaltyinkomster på kartförsäljningen avfröken () och (), som ansett att utskottet under 2bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:1440 som sinmening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört. HerrWENNERFORS (m): betänkande nr 7 behandlar ipunkten 6 frågan om storieken av anslaget till kartverket. Genom det avtal somreglerar förhållandena mellan rikets allmänna kartverk och statens reproduktionsanstaltundandras staten omfattande belopp. Reproduktionsanstalten erläggernämligen vid kartförsäljningen ingen royaity till kartverket trots att dettaverk svarar för alla kostnader som krävs för att göra kartmaterialettryckfärdigt. Det förhåller sig t. o. m. på det sättet attreproduktionsanstalten inte står några risker för inkuranser och inte hellersvarar för räntor på det kapital som lagret av färdigtryckta kartor utgör.Därtill kommer att reproduktionsanstalten i sin prissättning för kartor görpålägg som mer än väl täcker de kostnader som reproduktionsanstalten intesvarar för men som alltså belastar kartverket. I anledning av detta har mina moderata partivänner herrMagnusson i och väckt motionen 1440 i vilken yrkas attavtalet mellan kartverket och reproduktionsanstalten ändras så att statsverketinte går miste om royaltyinkomsterna på kartförsäljningen. Utskottets majoritet har avstyrkt motionen med hänvisningtill att frågan är föremål för prövning i departementet. FrökenLjungberg och jag har tillstyrkt motionen genom reservationen 2, och jagbegränsar mig , herr talman, till att yrka bifall till denna. : A llmän-na kartarbeten Vid behandlingen av motionen av herrMagnusson i och konstaterar utskottet att i det betänkandesom kartprisutredningen avgivit uppskattas resultatet av kartförsäljningen tUl 3,4-5,1miljoner kronor . betänkande beredes för närvarandei departementet, och resultatet av den beredningen kommer att kunna redovisasunder . Med hänsyn till den förestående prövningen avstyrkerutskottet motionen i fråga. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 2 av fröken och herrWennerfors, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkten 6 mom, 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av fröken och herrWennerfors, Bidrag till kostnader för beredskap Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag till kostnader för beredskap i Ulfsbyn (c): Under punkt 1 1 i civilutskottets betänkandenr 7 har utskottet med en mycket kort motivering avstyrkt motionen 161 om ökatbidrag till kostnader för den kommunala beredskapen. Motiveringen är kort ochgott att utskottet ger motionärerna rätt i fråga om vikten av den kommunalaberedskapsplanläggningen, men i rådande statsfinansiella läge är utskottet inteberett att förorda någon ökning av det av Kungl. Maj;t föreslagna anslaget. För att något belysa den här viktiga frågan vill jag såkort som möjligt anföra några synpunkter. Vi understryker i många avseenden vikten av ett starkttotalförsvar, bl. a. med hänsyn tUl tiUtron till vår vilja att vara neutrala ikrig. I totalförsvaret ingår krigsmakten, civilförsvaret och den kommunalaberedskapen. Även om den kommunala beredskapen är en liten del i sammanhanget,är det ingen som tvivlar på att den är en viktig del av vårt totalförsvar. Medsina omfattande fredsuppgifter, av vilka många bör fullföljas även undercivilförsvarsberedskap, och sina betydande personella och materiella resurserrepresenterar kommunerna förvisso en viktig sida av landets potentiellaförsvarskraft. Flertalet kommuner berörs ju av planläggningen för utrymning ochinkvartering. Även i andra avseenden berörs de av eller påverkar annantotalförsvarsplanläggning. Kommunerna utgör härigenom vitala komponenter ilandets totalförsvar, som dessutom får en bred förankring i det attmedborgarnas inflytande blir så stort som möjligt genom bl. a. kommunalberedskap. Med den hårt begränsade medelstilldelningen har takten iden kommunala beredskapsplanläggningen haltat ytterst betänkligt. Det räckeratt nämna att har endast ca 25 kommuner i vårt land fått sinaberedskapsplaner klara. Detta resultat är inte särskilt lysande, om man beaktaratt planläggningsskyldigheten lagfästes . Utskottetsförslag medger att endast ett 20-tal kommuner kan planläggas budgetåret1972/73. Med en sådan planläggningstakt tar det ungefär till innan allakommuner i landet hunnit få sina beredskapsplaner färdiga. Detta är ettanmärkningsvärt förhållande, och det kan starkt ifrågasättas om det kan godtasjust med hänsyn till de krav som bör ställas på totalförsvarets samladeberedskap. En detalj att peka på är att vi har en utbildad kaderplanläggningsledare. Omkring 25 av dessa blir nästa budgetår utansysselsättning, om utskottets förslag blir beslut. Dessutom finnsdet fyra länsstyrelser länsstyrelserna i , , Jämtlandsoch som efter lagens ikraftträdande inte fåttnågon erfarenhet av . Det är ytterst allvariigt,då samtliga dessa har stora uppgifter på framför allt inkvarteringssidan. Det vore mycket att säga, herr talman, när det gällervikten av den kommunala beredskapen och dess behov av ökat anslag. är enigt och timman är sen, och i den situationen avstår jag från attframställa något yrkande. Bidrag till kostnader för beredskap Jag ber att helt kort och gott få återfallapå vad utskottet har sagt när det har behandlat motionsyrkandet på den härpunkten. Vi instämmer med motionärerna i vikten och angelägenheten av att denkommunala beredskapsplanläggningen kommer till stånd, men med hänsyn till detstatsfinansiella läget kan vi inte förorda någon ökning av detav Kungl. Maj;t föreslagna anslaget, I det får man väl lägga in denförhoppningen att en förbättring av det statsfinansiella läget skall kunna ledatill att planläggningsarbetet kan forceras undan för undan. Jag kan ocksåinstämma i vad i Ulfsbyn har sagt om beredskapsplanläggningensangelägenhetsgrad. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. i Ulfsbyn (c): Jag noterar med tacksamhet att civUutskottetsordförande, , och vi motionärer är helt överens om vikten av denkommunala beredskapen. Låt mig när det gäller anslagsfrågan peka på en sak somjag kanske skulle ha nämnt i mitt inledningsanförande. Till krigsmakten anvisarvi miljarder, till civilförsvaret anvisar vi hundratals miljoner, men till denkommunala beredskapen, för vilken det äskas 2,6 miljoner, anvisar vi en endamiljon. Kan vi svälja de stora beloppen, dä tror jag att det går att sväljaäven de mycket små, i synnerhet som uteblivandet av dessa små belopp sett urtotalförsvarssynpunkt i en krissituation skulle få ödesdigra konsekvenser. Vi skall inte glömma bort, när viser på den totala försvarsberedskapen, att den kommunala beredskapen är enviktig länk i kedjan och att kedjan inte är starkare än den svagaste länken.För att inte den svagaste länken skall vara den kommunalaberedskapen har jag, herr talman, den förhoppningen att kommande budgetberedningarbättre skall tillgodose de äskanden som rör bidrag till kostnader för denkommunala beredskapen. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. En kommunalisering av sotningsväsendet Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades till handlingarna. § 4 En kommunalisering av sotningsväsendet Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 8 i anledning av motion om en kommunalisering avsotningsväsendet. 1 detta betänkande behandlades motionen 1972:1431 av herrHellström m. fl. (s) vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t begärdetillsättande av en utredning med syfte att lägga förslag om formerna för enkommunalisering av sotningsväsendet. att i anledning av motionen 1972:1431 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av herrarGrebäck (c) och Tobé (fp), fröken (), herrar i (c)och (), i (c) samt (), som ansettatt utskottet bort hemställa, att skulle avslå motionen 1972:1431. har haft att behandla enmotion av m. fl. om kommunalisering av sotningsväsendet,innebärande en hemställan att "hos Kungl. Maj:t begärtillsättande av en utredning med syfte att lägga förslag om formerna för enkommunalisering av sotningsväsendet". Det är, efter vad jag tycker, en ganska märklighemställan. Men vad som är ännu märkligare är att utskottets majoritet har gåttmed på ett halvt bifall till denna motion. Det finns ett talesätt att har manbara biskopen till morbror så är ingenting omöjligt, och det går tydligen attfå även omöjliga motioner delvis bifallna. Motiveringen för utskottsmajoritetens ställningstagande påden här punkten är att kommunindelningsreformen kan "aktualisera förnyadeöverväganden om sotningsväsendets organisation, särskilt med hänsyn tillskorstensfejarmästarens ställning i vissa sammanhang av offentlig myndighet.Vidare kan ifrågasättas om distriktsindelningen är tillfredsställande. Dessa förhållandeni förening med vad i övrigt anförts i motionen motiverar en förutsättningslösöversyn av frågan om skorstensfejarmästar-nas ställning och om skäl finns tilländringar i vad brandlagen och brandstadgan nu föreskriver därom. Formerna fören sådan översyn torde böra bestämmas av Kungl. Maj;t." Det är ganska märkligt att kommunindelningsreformen skallaktualisera ett övervägande om sotningsväsendets organisation. framhållasi sådana här sammanhang att genom kommunreformen har kommunerna fått ökaderesurser och större möjligheter att utöva den kommunala självbestämmanderätten.Men här har tydligen reformen lett till att man misstror kommunerna när detgäller att klara upp en så enkel sak som hur sotningsväsendet skall varaorganiserat så att man anser att Kungl. Maj:t behöver utreda denna fråga. Till detta utskottsbetänkande har vi fogat en reservationfrån , och i utskottet. "Kommunerna äger bestämma om sotningen skall bedrivasi kommunens regi eller genom privatföretag. Redan på denna grund finnerutskottet sig böra avstyrka motionen 1972:1431 med dess syfte att inskränka dekommunala beslutsmöjligheterna. Frågan om bättre kontroll och insyn isotningsverksamheten tas upp i det arbete som pågår för att skapa ett nyttnormalavtal angående sotning. Arbetet beräknas kunna resultera i ettavtalsförslag som enligt vad utskottet erfarit - beräknas kunna presenterasförde avtalsslutande parterna . Eftersom sotningstaxan antas avkommunfullmäktige finner utskottet vidare att det av motionärerna påståddavinstmotivet inte heller kan vara avgörande vid valet av driftform." Motionärerna säger: "Det är från flera synpunkterotillfredsställande att det i brandlagen reglerade förebyggande brandförsvareti huvudsak ombesörjs av privata företag med vinstintresse som motiv förverksamheten." Precis som om det skulle vara något motiv för attkommunalisera sotningsväsendet i och för sig! Det är väl hur arbetet bedrivs -att kommunerna får ett arbete utfört på rätt sätt genom avtal eUer genom attverksamheten är kommunaliserad som är avgörande. Att blanda in vinstintressettycker jag är ganska egendomligt i det här sammanhanget. Motionärerna säger vidare: "Monopolsituationen tordeleda till att sotningstaxorna ofta ligger högre än som är motiverat avrationella skäl." Jag tycker att det borde vara tvärtom. Kommunerna har jumöjligheter att då det gäller att träffa avtal med skorstensfejarmästarna attsäga att om man inte får hyggliga villkor, kommunaliserar man verksamheten. Detär väl ett konkurrensförhållande som är i högsta grad önskvärt ur kommunemassynpunkt. Kommunerna torde vidare ha alla möjligheter att utöva den kontroll avverksamheten som kan vara erforderlig ur säkerhets-effektivitetssynpunkt. Sedan framhålls det i motionen att nyrekryteringen tillsotaryrket är relativt svag. Men knapphet på arbetskraft bmkar ju inte vara ettdåligt utgångsläge vid förhandlingar, och jag skulle tro attskorstensfejararbetar-na har en så stark organisation att man väl kantillvarata sina intressen under dessa förhållanden. Jag ber att få yrka bifall till reservationen. En kommunalisering av sotningsväsendet HerrHELLSTRÖM (s): anförande och reservationenutgår från att det skulle vara någonting egendomligt att lägga på kommunerna enytterligare börda och i någon form beskära deras självbestämmanderätt, men jagtror att man bör se saken precis tvärtom. En kommunalisering av sotningsväsendet Enligt brandlagen ligger ju sotningsväsendet inom ramenför varje kommuns skyldighet att hålla ett brandförsvar, och helabrandförsvaret i övrigt är enligt brandlagen ett rent kommunalt åtagande.Frågan är varför just sotningen skall ligga utanför brandlagens bestämmelser omatt åtagandet skall vara helt kommunalt. Det här diskuterades , men man avvisadedå, efter diskussioner om den nya brandlagen, en kommunalisering. Det har mangjort också vid senare tillfällen. Den motivering som legat bakom avvisandet avkommunaliseringen , när man haft hela brandförsvaret iövrigt som ett kommunalt åtagande, har såvitt jag förstår varit sotaryrketstraditionella karaktär av skrå de fasta traditioner som fanns i yrket. Men , i ett läge där vi vill ge en god arbetsmiljö och ett gott arbetarskydd högprioritet, slår just skråkaraktären tillbaka och omöjliggör den privataföretagsformen, om man eftersträvar en bra arbetsmiljö. Det är nämligen på det sättetatt skorstensfejarmästarna i regel svarar för mycket små distrikt. Man harkanske en eller två personer anställda i de fall där verksamheten drivs privat- ibland är det fem eller sex, ibland något flera. Arbetsgivaren har som regelmycket små investeringsresurser till sitt förfogande och har därigenom småmöjligheter att skapa en dräglig arbetsmiljö. Om man jämför kommuner som harkommunaliserat sotningen, framför allt , och andra kommuner, är detpåfallande att investeringsresurserna är helt andra där sotningen ärkommunaliserad. Sotning medför yrkesskador genom att svavel och metallstoffdagligen kommer in i kroppen på skorstensfejarna, om man använder de1800-talsmetoder som tillämpas så gott som överallt där man har privat drift. 1Malmö, där sotningen som sagt är kommunaliserad, har man genom de störreinvesteringsresuser som detta medfört i mycket hög grad kunnat ersätta dengamla sortens sotning med moderna metoder, t. ex. med sotningsmaskiner som görarbetet ofariigt för skorstensfejarna och som suger bort svavel och metallstoffoch gör arbetsmiljön dräglig. Detta att investeringsresurserna saknas hos de småföretagarna men finns i kommuner med kommunaliserad sotning är det ena motivet.Det andra motivet är som vid upprepadetillfällen har påpekat - att de privata skorstensfejarmästarna ofta inte hartiUräckliga resurser för att klara de åligganden som brandlagen föreskriver närdet gäller eldstadsbrandsyn. Den delen av kommunens brandförsvar som ligger underskorstensfejarmästarna klarar dessa i många fall inte därför att deras resurserär för små. Bakom Skorstensfejeriarbetareförbundets och LO;skongresskrav om sotningsväsendets kommunalisering ligger alltså både attbrandförsvaret skall skötas rationellt och att eldstadsbrandsyn skall kunnautföras såsom brandlagen föreskriver. Så har i många fall inte skett. DessutomvUl man skapa de investeringsresurser som fordras för att man skall kunnaundvika svavelskador och metallstoffskador hos sotarna. Den monopolställning som de privata skorstensfejarmästamahärleder ju inte till konkurrens utan tvärtom till en uppdelning av en kommunalangelägenhet på olika privata företagare, som var och en har monopolställninginom sitt område. Det förekommer ingen som helst konkurrens mellan mästarna.Detta tillsammans med den orationella driften i många privatasotningsföretag leder till orimligt höga sotningstaxor. De taxorna kan ocksåpressas vid en kommunalisering. Med hänsyn till utskottets positiva skrivningnär det gäller vår motion har jag ingen anledning att här ställa något annatyrkande än om bifall till utskottets hemstäUan. I detta anförande instämde i (s). Jag skulle kunna nöja mig med att understrykavad här anfört, men låt mig ändå säga några ord med anledning avvad utskottets ärade ordförande yttrade om att detta är en märklighemställan och en omöjlig motion. Jag tycker att redan av vad sade framgickmed all önskvärd tydlighet att detta är en i allra högsta grad både angelägenoch möjlig motion. Det finns ingenting i utskottsmajoritetens syn på dennafråga som innebär misstro mot kommunerna. Däremot finns det i utskottetsbetänkande en viktig mening, som också citerade, där utskottetskriver att förnyade överväganden kan bli aktuella rörandeskorstensfejarmästarens ställning av offentlig myndighet och att enfömtsättningslös översyn av hans ställning kan vara motiverad. Utskottet sägeremellertid att formerna för en sådan översyn torde böra bestämmas av Kungl.Maj:t. Jag finner ingen anledning att hålla någotlängre anförande i detta sammanhang utan ber med det anförda att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Tycker ändå inte somkommunalman att kommunalmännen skall kunna klara upp den här saken utan attbehöva springa till Kungl. Maj:t och be om hjälp med en utredning? Är det pådet viset att sotningsväsendet i någon kommun inte fungerar bra, har jukommunen alltid möjlighet att kommunalisera det. Kan man visa exempel på attsotningsväsendet där man kommunaliserat det är helt överlägset sotningsväsendetdär man använder enskilda entreprenörer, kan man väl också vänta sig att kommunefter kommun kommer att kommunalisera sotningsväsendet. Man upprätthåller trots allt en konkurrens genom attkommunerna har denna valmöjlighet; de kan om de finner skorstensfejarmästarnaskrav orimliga kommunaUsera sotningsväsendet. På det sättet upprätthålls en visskonkurrens som kan motverka den monopolställning som ni säger attentreprenörerna har. En kommunalisering av sotningsväsendet HerrHÖGSTRÖM (s); Jag vill understryka vad somanförs i motionen om, de krav som rests icke minst av de anställda på deltaområde. Det"har hänt att vi som kommunalmän haftanledning att i sådana sammanhang begära att samhället skall delta i En kommunalisering av sotningsväsendet en översyn av formerna för verksamheten. Jag tycker intedet är märkligt i något avseende. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Grebäck begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller civilutskottetshemstäUan i betänkandet nr 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av återstående ärenden på föredragningslistantill morgondagens sammanträde. § 5 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle bland två gånger bordlagda ärendenuppföras främst jordbmksutskottets betänkanden nr 1, 2, 7 och 8 samt skatteutskottetsbetänkande nr 14 och sist justitieutskottets betänkanden nr 5 och 6. § 6 Kammaren åtskildes kl. 0.11.