prot · FV09142 · 1972-12-31 00:00:00 — På den här punkten sägs det i utskottsbetänkandetingenting som är relevant med tanke på de förslag som har framlagts i t. ex,raotion. Utskottet säger att frågan ora raultinationella företagbehandlas i andra sammanhang, att det finns en arbetsgrupp som tillsatts avregeringen och som skaU följa frågan särat att koncentrationsutredningen harfått i extra uppdrag att ta upp den. Ja, men det blir ju ettinformationssamlande utifrån. Det blU en värdering av utredningar och annat,det blir kanske intervjuer och hearings med olika människor, raen man kommer påden vägen icke att fä något grepp över beslutsmekanismerna i de multinationeUabolagen, och man kommer heller inte att fortlöpande kunna samla informationfrån de multinationella företagen hur de i beter sig dag för dag, hurderas prissättning påverkar den svenska skattepolitiken, vUkensysselsättningsplanering de har, om de överväger att använda sina svenskaföretag mera för att skaffa sig en marknadsförmgskedja än för att producera, omde planerar nedläggning av produktionen men avser att behålla marknadsföringen,osv. Här gäller det den statliga politiken, möjligheten förstaten att genomföra i demokratisk ordning fattade beslut, likaväl som detgäller för fackföreningsrörelsen att hävda sina intressen. Här finns alltsåbåde ett fackligt intresse och ett statligt intresse. Enda sättet är då attstaten går in raed styrelserepresentanter i de viktigare multinationellabolagen -och det av två skäl; både för att samla den fortlöpande informationsom är nödvändig men också för att lära sig hur beslutsmekanismerna ser ut idessa bolag. Kan företagsdemokrati genomföras i bolaget eller sitter såväl denståtlige som den facklige representanten i bolagets styrelserum raera så attsäga tUlsammans med en telefonsvarare, vars meddelanden talats in i ellerNew , än raed en beslutsfattare? Talar man i det svenska dotterbolagetsstyrelserum med en beslutsfattare eller fattas besluten någon annanstans? Debeslutsmekanismerna känner vi alltför litet till, och det tror jag gäller heladet svenska samhället, såväl de fackliga organisationerna som staten. Demekanismerna kommer vi inte åt på annat sätt än genom att gå in i bolagensstyrelser. Jag anser att utveckligen går så snabbt attdet är bråttom att detta sker, och därför vUl jag yrka bifall till herrHugossons motion, som innebär att den här frågan skaU tas upp tUl snabbomprövning. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Idetta anförande instämde (). HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle: Jag vUl rätta tUl ett kanske medvetet missförstånd. säger att vi kritiserar förslaget därför attdet inte går tillräckligt långt. Det är en felaktig vinkUng. Vi tycker inte alls skall vara med i en bolagsstyrelse om man inte har raakt bakom sig.Det är den avgörande frågan. Vi vUl att folket på verkstadsgolvet skall ha enstörre raakt. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. säger vidare att man skall se detta förslagsom en del av en helhet. Vi har just blivit tiUdelade en skrift oraarbetsrailjön. Är det en del av helheten att man skall kunna bli bötfälld ellerfå betala skadestånd därför att man avbryter arbetet? Är det en del av helheten att § 32-utredningen tar bortstrejkrätten, det enda påtryckningsmedel som arbetarna har? sadeatt de anställda skulle få förhandla i ett större antal frågor utan att ha maktatt ta tUl. Sora en Ulustration tUl utvecklingstakten och tUl talet omhelheten kan man se fackföreningsrörelsens uttalande att reformtakten kan tesig väl maklig och att valet av styrelserepresentation som den inledandeåtgärden knappast lär framstå som ett kraftprov som visar vad som skall komraalängre frara. Det kanske säger något om vad t. o. m. LO:s organFackföreningsrörelsen tycker. () kort genmäle; frågar vilken helhet dettaförslag är en del av. man läser och försöker sätta sig in i LO-kongressenshandlingar blir det klart vad sora raenas med den helheten. Där finns förslagom styrelserepresentation kopplade till en demokrati på verkstadsgolvet,kopplade tiU ett inflytande över arbetsmUjön. Det är just den kedjan jag harförsökt beskriva. Den helheten, uttryckt på , gårvänsterpartiet kommunisterna nu eraot. (vpk) kort genmäle: Om helheten betyder att t. ex. arbetare somavbryter ett hälsofarligt arbete kan bli bötfäUda, vUl man inte ge mycket förhelheten i det fallet. Det är innebörden av det utredningsförslag sora skall gåut på reraiss. Herr tredje vice talraannen tillkännagav att anslagutfärdats ora sammanträdets fortsättande ,30, Jag ber att få yrka bifall tUl min motion nr1851, Jag kan försäkra att jag inte gör det för att förlänga eller blåsa nyttliv i debatten utan för att särskilt markera den stora betydelse som jagtUlmäter formerna för tUlsättandet av styrelserepresentanter i enskildaföretag. Att utskottsmajoriteten underkännermin argumentering är inte överraskande. Däremot bekymrar det mig något att deborgerliga reservanterna inte har ansett sig kunna stäUa sig bakom detkvalifikationskrav, som jag har fogat tUl lagförslaget genom att förorda attden som skall representera de anställda i arbetsgivarens styrelse inte baraobetingat personligen skall vara anställd i företaget utan dessutom ha varitknuten tUl arbetsplatsen under . Om raan verkligen syftar tUl positivareaktioner ute i arbetslivet, dvs, om man vUl lägga en god grund för ettförtroendefullt samarbete mellan parterna och om man ser frågan mer ur praktiskän ur akademisk synvinkel - och givetvis ignorerar vissa kommunisters ytterligtpinsamraa debattinlägg ora klasskarap - är det ett rainimikrav sora jagfrarafört i min motion. Jag är annars rent principiellt mycket positiv tUlindustriministerns initiativ, vUket tUlgodoser gamla liberala önskemål. var inne på frågan om multinationeUa företagi allraänhet och de i i synnerhet. Om jag inte minns fel motioneradeherr tUl den socialderaokratiska partikongressen i ungefär sammaärende. Av det svar som industriministern gav , vUljag minnas att det var, på kongressen drar jag den slutsatsen att inte hellerpartistyrelsen hade några konkreta förslag att glädja raed. Istället kan ju glädja sig åt att den engelska regeringen av nationellaskäl och med kraft hindrade SKF att lägga under sig en delav den brittiska kullagerindustrin. Det hade säkert inte skadat om vi här ilandet hade haft en liknande interventionsmöjlighet för att hindra monopoliseringav hela branscher. Det gäller enligt min raening oavsett ora raaktenkoncentreras inora landet eller på utländska händer. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska för- . en in gar, m. m FruTHEORIN (s): I raotionen 1854 har sju socialderaokratiskamotionärer hemstäUt att skall uttala att länsstyrelserna i anslutningtUl lagen ora uppgiftsskyldighet anmodas infordra information även om detindustriella avfallet, dess samraansättning, omfattning och hantering. Sådaninformation tUl samhället är inte obligatorisk . Utskottsordföranden anförde tidigare i debatten attutskottet delar motionärernas synpunkter på att industriavfall och desshantering är ett väsentligt problem men menade att det var angeläget attfastställa vera sora skaU orahänderta det industriella avfallet och hur dettaskall ske. Mot detta har vi naturligtvis ingenting att invända. Beträffande vem som skall ta hand om det industriellaavfallet anförde vi i motionen 1298 att slutbehandlingen avkemiskt och annat raUjöfarligt avfall bör ligga på ett sarahällsdomineratföretag med tUlräckliga resurser för uppgiften, inte minst mot risken av attenskilt vinstintresse i annat fall i aUtför hög grad kommer att styrautvecklingen på avfaUshanteringssidan. Vi reagerade i motionen mot principen omfri konkurrens vid behandhngen av oljeavfall och kemiskt avfall, då risk finnsatt de rainst kostnadskrävande produkterna med högt återvinnings-värde kommeratt bU intressantast att syssla raed. De mer svårbehandlade avfallsprodukterna,som kräver avancerad och dyrbar teknik, komraer i sista hand. Det näringspolitiska program sora den socialdemokratiskapartikongressen antog slår också fast att samhäUet i princip skall hahuvudansvaret för all avfaUsdestmktion och avfallskonvertering för att undvikaatt privata företag tar hand ora enstaka mycket lönsararaa delar avåtervinningen, saratidigt sora de raindre lönsararaa och förlustbringan-dedelarna överläts på samhället. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. För att bedöma hur det industriella avfallet skall tas omhand är det enligt motionärernas mening nödvändigt för samhället med kunskap omdet industriella avfallets art, dess sammansättning, omfattning och inte minstdess nuvarande hantering. Som det nu är och detta påpekadeutskottsordföranden kan visserligen hälsovårdsnämnd införa i den lokalahälsovårdsordningen en befogenhet för hälsovårdsnämnd att ålägga företaganmälningsplikt beträffande avfall, men vi motionärer menar i vår motion attdet är klart otiUräckligt, då det finns risk för att många komrauner av olikaskäl underlåter att ta in bestämmelsen i den lokala hälsovårdsordningen ellerunderlåter att besluta om den berörda anmälningsplikten. Företagen bör enligtvår mening inte enbart ha en allmän upplysningsplikt om de blir tUlfrågade utanha en generellt verkande deklarationsplikt, som lämpligen kan infogas iföretagens interna redovisningsrutiner. Därmed blir den knappast ekonomisktbetungande för företagen. Uppgiften bör naturligtvis åligga företagen och intebelasta den lokala hälsovårdsnämndens hårt ansträngda resurser och personal.Detta är anledningen både tUl motionen 1854 och tUl den motion 1298 som viväckte med begäran om förslag om obligatorisk deklarationspliktav det industriella avfallet. Jag vUl i anslutning tUl detta också betona att det äroerhört viktigt att informationsplikten blir obligatorisk och omfattar alltavfall och inte bara det sora vid första anblicken kan bedöraas sora besvärligtatt destruera, som exempelvis kemiskt avfall eller hälso- och raUjöfarligtavfaU - detta mot bakgrund av att det är det sammantagna avfallet och dessmiljöeffekter som kommunerna måste kunna bedöma. I och för sig är det avfallsora går ut när bryggerier tvättar sina cisterner kanske inte attbetrakta som hälso- och miljöfarligt, men effekten blir att pH-värdet åker uppi höjden och påverkar hela det biologiska systemet. Inte heller utsläppen fränexempelvis Mjölkcentralen kan betraktas som mUjöfarliga, men de återverkargenom att "avliva" mikroorganismerna. beslöt på förslag av jordbruksutskottet att vårmotion mlmad med begäran om förslag om obligatorisk deklarationskulle överlämnas tUl utredningen rörande omhändertagande och behandling avkemiskt avfaU med hänvisning tUl att utredningen har att undersöka deteventuella behovet av lagstiftning. tUlägger nu att manförutsätter att utredningen också tar upp frågan om industriellt avfall och attmotionärerna därmed i stort skuUe ha nått syftet med sin motion. Att motionärerna nu återkomraer är frärast betingat av attvi finner det naturligt, när ett informationssystem utformas mellan näringslivoch samhäUe, att industrin också får skyldighet att lämna uppgifter om sittavfall. Också detta krav har förankring i det näringspoUtiska prograra somantogs vid den socialdemokratiska partikongressen. DärtUl kommer att samhälletskulle vinna både erfarenhet och framför allt tid, om i den treårigaförsöksverksamheten med uppgiftsskyldighet tUl länsstyrelserna industrin ocksåredovisade avfallets omfattning, samraansättning och hantering. Industriavfallshanteringen har enligt vår mening - detfraragår av vad jag har sagt - betydelse för samhäUsplaneringen ochkommer att kräva åtgärder från samhällets sida. Inte minst mot bakgrund av vad departementschefenhar anfört om att informationen från företagen skall gälla sådant som kantänkas ha betydelse för samhällsplaneringen eller påkalla någon form avåtgärder från samhäUets sida vore det naturligt med ett uttalande att ocksåinforraation om det industriella avfallet skulle infordras tilllänsstyrelserna. Det vore naturligtvis av intresse att höraindustriministerns uppfattning om värdet av en sådan information frånföretagen även om det industriella avfaUet och dess sammansättning, omfattningoch hantering. Jag skall inte ge mig in i den här debatten.Jag vUl bara säga att utskottet har förväntat att en del av de här problemenkan genora den inforraationsverksamhet sora vi bygger upp, och jagräknar raed detsararaa. Frågan koraraer att läggas på utredningen, och därmedhoppas jag att också de förväntningar som hyser skall kunnaförverkligas. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. HerrSVENSSON i (vpk); TUlåt mig att röja uppbland de missförstånd beträffande koramunisternas position som tydligtvis haruppstått hos en del socialdemokratiska talare. Det är inte så att vi är motståndare tUl det här förslagetav det skälet att det ger för litet inflytande åt arbetarna. Det är egentligeninte aUs där som probleraet ligger. Vi hade i och för sig gärna stött ettförslag, även om det bara hade givit ett minoritetsinflytande åt arbetarna omdet verkUgen hade varit så utformat, att det i allvariig mening hade varitägnat att föra arbetarnas klasspositioner fraraåt gentemot kapitalet. Det äralltså inte att det är för litet inflytande sora är kärnfrågan för oss, utandet är att det är fel typ av s. k. inflytande ett inflytande som ges påkapitalets vUlkor och som därraed också är ett skenbart inflytande. Jag skaU försöka beskriva vad sora är bakgrunden tiU dehär farhågorna. Det har nämligen i aUa tider funnits borgerliga ideologer ochintressepolitiska företrädare för kapitalet som har velat ge de anställdaskilda former av skeninflytande och skenpositioner för att därmed på oUka sätttränga tUlbaka deras självständiga klassmedvetande och binda upp dera vidkapitalets intressen. Vi anar ett sådant syfte bakom det här förslaget, inteminst när vi ser vilken rörande enighet ora huvudprincipen denna helasaraarbetsprincip som i näringsutskottet har rått mellan alla ledamöter frånsocialdemokraterna tUl undantagandes kommunisterna. I princip är degivetvis eniga kring samarbetsideologin. Vi komraer osökt att tänka på vUken roll som just den härtypen av samarbetsideologi och minoritetsrepresentation, med avsikt att knytaupp olika grupper med motstridiga intressen till kapitalintressena, har spelatunder långa historiska perioder i olika konservativa ideologers ochstorkapitaUsters tänkande. Just de här idéerna med rainoritetsrepresentation ivissa organ som en skenlösning kommer igen hos konservativa textUbaroner somPhilipson och . Och folkpartisten har ju varit en avpionjärerna på detta område. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. av har i ett berömt tal också tagit upp den här idén, som hansåg som ett led i skapandet av en nationell enighet på den tyska överklassensvUlkor, givetvis. Det fanns en gång en engelsk ideolog som hette som åkte land och rike runt, vars idéer bl. a. togs upp av de konservativahär i under den Lindmanska ministären och somhade precis samma idé om samarbete och medinflytande på styrelsenivå. Mensyftet var naturligtvis att binda upp arbetarnas representanter och försöka fådem bort från den självständiga klasspositionen. Det är heller ingentUlfällighet, utan att vi skaU dra paraUellen alltför långt, att just den härtypen av idéer också har korarait in i de korporativa staterna undermeUankrigstiden - , och - och spelar enbetydande roll i den japanska storkapitalistiska företagarideologin. Vi ser ju hur resultatet har blivit i det borgerUgaVästtyskland, där man har den här typen av minoritetsrepresentation.Man kan väl svårligen säga att det har märkts någon reducering av de storavästtyska monopolkoncernernas makt eller något ökat inflytande för arbetarna igemen på grund av det faktum att man på detta sätt har uirättat vissavälbetalda styrelseposter för ett litet skikt av människor, sora i regel haragerat helt på kapitalets vUlkor. Vad vi menar är att det finns en oförsonlig motsättning,som inte går att överbrygga, mellan arbetarklass och kapitalister. Det är ettobjektivt förhållande sora man aldrig kan blunda för, och det är att försvagaarbetarklassens medvetande att skapa en sorts sken av falsk solidaritet meUandessa två oförenliga parter. Det döljer de verkliga motsättningarna isamhället, det skapar Ulusioner och det ökar både psykologiskt och politisktdet härskande skiktets makt över den behärskade minoriteten. Denna kvalitativaaspekt på problemet är kanske för oss mycket mer avgörande i vårtstäUningstagande än det faktum att det här bara är fråga om enminoritetsrepresentation. Hade det som sagt varit fråga om enminoritetsrepresentation, sora dock hade raedfört ett verkUgt frara-flyttandeav de lönarbetandes klasspositioner, då hade vi självfallet varit beredda attdiskutera en positiv inställning. Jag har valt att inte gå upp i repliker efterde olika anförandena, utan jag vUl nu helt kort komraentera några saker som harsagts här under den senare delen av debatten. Det var egentUgen fru andre vice talmannen sora uppkallade raig när hon sade att jag hade sagt att deanställda och företagarna hade geraensararaa intressen enligt den borgerligapropagandan. Jag sade inte att det har stått i någon motion, och jag tänktekanske inte då så raycket på . Vad jag mest tänkte på i detsammanhanget - och det borde ha framgått var gröna, som denbrukar heta, som sprids på arbetsplatserna, och där man talar mycket om samraakänslor hos företagare och anställda. Jag skulle vilja säga till fruNettelbrandt att har man korarait i dåligt sällskap så är det risk för att ensrykte blir försämrat - det är inte annat raed det här. tänkte jag sorasagt inte på . Men jag tror, ora vi skall skapa balans,att inte behöver ha några stora saravetskval för att ha komprometteratfolkpartiet - jag tror de är ungefär lika goda kålsupare på det här området. hade ett fantasifullt inlägg. I detsammanhanget vUl jag bara säga att kan man åstadkomma ett sådant anförande,måla en sådan vrångbild av svensk deraokratisk arbetarrörelse, åstadkomma enförvrängning av alla fakta på det sättet, då har man antingen levat i en annanvärld än vad vi andra har levat i eller också är man inte ute för att tala faktautan för att sprida något slags underlig predikan, sora man hoppats att folkskall tro på. Jag vUl inte koraraentera det vidare än genom att konstatera attdet nog inte finns många här i landet som känner igen svensk arbetarrörelse ochdess arbete för sina raedleramars intressen i den skUdring gav. Jag skulle vilja säga några ord till . Hantalar om motionen beträffande multinationella företag. Utskottet har ingentingemot hans idéer vi har sagt i betänkandet att det finns raycket här som ärbetydelsefuUt och värdefullt. Men, säger vi, det skall pågå ett par utredningarrörande de multinationella företagen. Och jag kan kanske förklara varför vi harbehandlat motionen på så sätt att vi besvarat fråga. om jag tycker att det snart bör skapas medbestäraraanderätt iraultinationella företag någonting i den stilen var det. Ja, det tycker jagvisst, men jag tror knappast att det kan ske på det här sättet. Frågan om dejättestora raultinationella företagen håller på att bli ett internationelltproblem det är ett problera för stater sora i vissa sammanhang är mindre ändessa multinationella företag - och jag tror att raånga av de här frågorna ominsyn och medverkan där kanske måste lösas internationellt. Därför anser jagdet vara raycket väsentligt att raan får grepp på detta, får en inforraationora vad som händer med de multinationella företagen. Då kan man raycket väl gåin med styrelserepresentanter, men att just nu ta raed det tycker jag inte ärdet väsentligaste. Jag kan i långa stycken syrapatisera med vad herrHellström sade ora dessa saker. Det är helt riktigt. Jag tror emellertid inteatt ni åstadkomraer vad ni verkligen vUl nå genom att just yrka bifall tUlmotionen 1847. Det är väl ingen riksolycka om motionen bifalls, men jag trorinte att den leder tUl målet. Vår inställning i utskottet är minst lika positivtill de här problemen. yrkar bifall tUl sin raotion och är intenöjd raed utskottets skrivning. Han säger att vi har inte stött den här frågan.Men, , först konstaterar vi ju från utskottets sida att LO ochTCO i sina reraissyttranden över förslaget tUl ny aktiebolagslag har fraraförtsynpunkter sora i stort överensstämraer med motionärernas förslag, och såkomraer en mening som lyder på följande sätt; "Utskottet utgår därför frånatt frågan om behovet av en ytterligare översyn av aktiebolagslagen blirföremål för en ingående prövning i saraband med denna beredning." Jag kan väl medge att raeningen kunde vara litetstringentare, litet bättre stUistiskt formulerad, raen det är ändå inte entvist om ord vi skaU ha här. Det kan inte råda något tvivel om att utskottetmenar att man 7 protokoll 1972. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Styrelserepresen ta-tion för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. ställersig bakom det hela. För vad är det den reservation viU som yrkarbifall tiU? Jo, reservanterna vUl ha en utredning, och en utredning tUlsättsväl inte raed uppgift att föreslå det och det, utan en utredning skallundersöka behovet av det och det den forrauleringen använder vi. Jag kan inte förstå att man skall behöva hänga upp sig pådet här. Det hknar raest de raedeltida teologernas tvister om vissa ord dekunde hålla på och tvista om det stod så eller så när det gäUdeett alldeles bestärat ord. tog upp sin raotion. Låt raig säga att fruTheorins anförande ytterligare bevisade att utskottets beslut är det heltriktiga. Hon talade ora att man måste - och där är jag helt överensmed henne skapa en destruktionsanläggning. Någon skall ta hand om avfallet,det bör ske i ett samhällsdorainerat företag osv. Jag är aUtså helt överens medfru på den punkten. Men det är ju detta som måste ut först, ochvi förutsätter att utredningen i samband därraed tar upp deklarationsplikten,för deklarationsplikten är ju raeningslös ora det inte finns någon som ärskyldig att ta hand om avfallet. Det är alltså inte bara deklarationsplikten ioch för sig sora är väsentlig. Jag tror att vi egentligen raenar precis sammasak, men man skall också ha det formulerat på ett visst sätt. Jag skulle kanske säga ett par ord till ,även om jag inte vill locka upp till något nytt anförande. Låt raig barasäga att nog ritar han hin på väggen i jätteforraat för att få piska honora.Han talar här om att detta är socialderaokratisk jämlikhet i sin prydno, attstorföretagarna får information som andra inte får, och han frågar: Varför kanmte alla få de här informationerna? Ja, det där låter väldigt bestickande, om man inte tänkersig in i problemet. Man kan ju fråga sig: Varför tillkommer det här stadgandetom att man skall ha en informationsplikt dels från företagen till länsstyrelseoch koraraun, dels från länsstyrelse och kommun tUl företagen? Jo, det har jutiUkomrait för att raan vUl skapa en samplanering mellan näringsliv och samhäUe det är ett praktiskt arrangeraang för att planeringen skall kunna samordnas,så att inte samhäUet planerar på ett sätt och företagen på ett annat. Det är jufråga om att rapportskyldigheten skall leda tUl att rapporteringen går bäggevägarna. Att den sedan inte utsträcks till de allra minsta enheterna hänger välsamman med att det i stadgandet står att informationen inte behöver ges från företagsora har mindre än 50 anställda. Det går kanske att få till ståndförsöksverksamhet på den kanten och så småningora få raed även småföretagen.Det är inte någon UlvUja sora legat bakora här, när raan konstrueratpropositionen, att skapa ojäralikhet. Det är ett rent praktiskt arrangeraang. sade att det är ett demokratiskt krav attalla får rätt till samma information; alla skall ha lika mycket information.Ja, det kan raan säga när det gäller vissa väsentUga frågor.