prot · FV0968 · 1972-12-31 00:00:00 — Herr handelsministern erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoU för den 4 aprUintagna fråga, nr 149, och anförde: har frågat om jag observeratden uppenbarligen prisuppdrivande annonseringen liksom övriga attraherandeanordningar för särskilt varuhusens öppethåUande och om dettager mig anledrung tUl atl uppta frågan om affärstidslagen tiU omprövning. 1 enlighet med vad som uttaladesvid riksdagsbehandlingen av frågan om affärstidsregleringens upphörande 1972 tillsattes en särskUdaffärstidsnämnd. Den har till uppgift att följa utvecklingen av affärstidernaoch att undersöka verkningarna för konsumenter och handelsanställda av detfriare öppethållande i detaljhandeln, som affärstidsregleringens slopandemöjliggör. Enligt vad jag erfarit har nämnden satt i gång olika undersökningar föratt klarlägga dessa förhållanden. Inom har bildatsett betydande antal olika affärslidskommiltéer, som fortlöpande kan försenämnden med ytterligare material. Jag vill avvakta resultat av nämndens arbeleinnan jag drar några slutsatser om verkningarna av de fria affärstiderna. FruNORDLANDER (vpk): Jag tackar handelsministern för svaret på minenkla fråga. Det är riktigt att frågan närmast föranleddes av denreklamverksamhet som bedrivs av olika butiker, i första hand av de storabutikskedjorna i samband med annonseringen om söndagsöppet. Genom olika erbjudandensöker butikerna locka kunder med allt från uppträdande av kända artister tillsöndagskaffe eller s. k. gratis presenter av oUka slag vid köp av vissa varor. Konkurrensen om kundunderlaget, som är begränsat, var enav de frågor som behandlades i samband med frågan om slopandet av affärstidslagen.Varningar förekom från oss motståndare tUl slopandet av lagen om vad som skuUebU följden; ett ökal utbud av oUka jippon för att motivera öppethållandet.Nödvändigheten av publiklockande anordningar visar att behovet av ett ökatöppethåUande inte fanns. Det finns också affärer som reagerat mol sättet alt lockakunder och som konstaterat att detta kommer att innebära dyrare varor församtliga kunder. 16 stora affärer i häri en annons gått tUl angreppmot söndagsöppet. Det finns affärsmän som säger, atl om de fördyradekostnaderna för söndagsöppet skaU täckas in är det motiverat med en prishöjningav på de varor som säljs . stöder de 16butikernas aktion. På sitt årsmöte beslöt man om en hemstäUan tUlhandelsministern om återinförandet av en lag mol söndagsöppet. Man tycker intedet är rättvist att de som handlar på de traditionella affärstiderna skall varamed och betala de prishöjningar som är en direkt följd av ökade kostnader försöndagsöppet, kostnader som inte blir mindre genom den av mig påtaladereklamen, Helsidesannonser kostar stora pengar, och att artisterna inteuppträder gratis kan konstaleras i taxeringskalendern. Värmepapiljotter,kemtvätt, spel- och målarböcker samt presenter för hela familjen som utlovas ien enda annons kostar också pengar. Vem får då betala de kostnaderna? Jag vUl ställa en direklfråga lUl handelsministern: 1 vUka kalkyler kommer de kostnaderna in? Blir detinte slutligen konsumenterna som i priset på nödvändighetsvaror får betala förvaror och underhållning som de aldrig bett om? När kan man vänta besked om enomprövning av de fria affärstiderna, som handelsministern lovat om frihetenmissbmkas? den 27 aprU 1972 De utredningar som affärslidsnämnden fått iuppdrag att göra pågår . Vi väntar de första resultaten . Dessa kommer i första hand att ge ett besked om frekvensen avöppethållande, under vilka tider man har haft öppet, vilka konsekvenseröppethållandet har fått för de affärsanställdas arbetsförhållanden, arbetstiderosv. Detta är ett första steg i det undersökningsarbete som nämnden bedriver.Humvida det är av sådant slag att det kommer att föranleda någon omprövning avbeslutet kan jag inte uttala mig om . Beträffande det nämnde om det sätt på vUketvissa varuhus och vissa butiker på vissa orter har arbetat för att locka liUsig allmänheten vill jag säga, alt ell av argumenten, och kanskedet enda positiva argumentet, för alt tillåta ell friare öppethåUande var det har eftertryckligt betonats av många här i att det skulle tillgodoseväsentliga konsumentbehov. Det jag genom iakttagelser av ungefär samma slagsom har kunnat se är att en hel del av öppethållandet har tagitformen av något som betänkligt liknar marknadsgyckel. Jag kan bara uttrycka den förhoppningen atl handelnsutövare nyktrar tUl och inser att del i första hand är konsumenternas intressende har alt betjäna, all ett friare öppethållande bör inordnas under denmålsätl- den 27 aprU 1972 ningen och inte vara uttryck för en tillfällighetsbetonad, kortsiktigkonkurrens av det slag som har utvecklats. (vpk): Jag är tUlfredsställd med den deklarationhandelsministern här har gjort. Vid det stora möte i omaffärstiderna, där handelsministern också var närvarande, erkändes bl, a, frånKonsum atl man höll söndagsöppet av konkurrensskäl och att man lockade medlägre priser och gratis bilparkering. Detta granskas nu av affärslidsnämnden.Handelsministern sade vid samma möte att denna affärstidsnämnd kan komma atlspela en större roll än man kanske tänkt sig. Då får vi väl hoppas att denockså erhåller de befogenheter som behövs. De handelsanstäUda tycker atl deltamed söndagsöppet redan har urartat och att företagen tänker främst på profilenoch inte på konsumenternas service, 1 pris- och karlellnämndens redovisning omprisutvecklingen kan man se att handelns marginalerpå livsmedel ökade med 6 å , dubbelt så mycket som leverantörsprishöjningen. Sammanfattningsvis sägs att beträffande pris- ochmarginalulveck-Ungen konstateras altprishöjningarna på dagligvaruområdel blivit högre än som på förhand kunnatberäknas med utgångspunkt i jordbruksavtalels bestämmelser, löneavtalensgenomslag etc. Är det de ökade kostnaderna för söndagsöppet som ger dettautslag i prisutvecklingen? Det är väl något som man kan befara. Jag tror att drar något välsvepande slutsatser av faktorerna bakom prisutvecklingen under första kvartaleti år. Att hitta ett samband mellan ett ökal öppethållande och prisutveckUngenunder blir nog svårt. Man måste komma ihåg att trots aUt är detbara en minoritet av landets livsmedelsaffärer som över huvud taget har ökalsitt öppethållande. Jag har inte några definitiva siffror, men ett visstpreliminärt material visar alt inom Uvsmedels-handeln är det fortfarande baraen bråkdel som har söndagsöppet. Skall vi hitta orsakerna lill prisutvecklingentror jag aUtså att vi fär gå på annat håll än tUl det ökade öppethåUandel, Menjag reserverar mig för de analyser som kan komma att göras och de slutsatsersom kan komma att dras av affärstidsnämnden. När det gäUer nämndens befogenheterär de helt klara, nämligen alt fill regeringen komma fram med de förslag somnämnden anser föranleds av de undersökningar och bedömningar som den gör. Sedanär det regeringens och sak att la ställning lUl omnågon form av ingripande skall ske. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Ominförande av ett nytt allmänt prisstopp Herr handelsministern erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 20aprU intagna fråga, nr 177, och anförde: har frågat om jag anser deunder fortsatta prisstegringarna, särskilt pälivsmedel, motivera en förnyad tillämpning av prisregleringslagen ochinförandet av aUmänt prisslopp. Enligt pris- och karlellnämndens undersökningar stegkonsumentprisnivån . Av dennahöjning hänför sig tUl livsmedlen. Huvudparten av prisstegringarnahar orsakats av kostnadsökningar, främst höjda löner och höjda priser tilllandels jordbrukare. Men dessutom har, i varje fall på vissa varuområden,marginalerna stigit mer än vad som kan förklaras av kostnadsökningarna. Regeringen har vid upprepade tUlfällen förklarat att vissaprisökningar som är resultat av löneavtalen och jordbruksöverenskommelsen ärofrånkomliga och måste accepteras. Höjningar därutöver kan aktualisera nyaingripanden för att kontrollera prisutvecklingen. De marginalhöjningar, somhittUls kunnat konstateras, har inte haft sådan storlek och omfattning att eltaUmänt prisstopp ter sig aktuellt. Den fortsatta utvecklingen kommer emellertidatt följas mycket uppmärksamt från regeringens sida. För atl ingripanden ipriskonlroUerande syfte skaU kunna undvikas, bör näringslivet i eget intressevisa största möjliga återhållsamhet i sin fortsatta prispolitik. den 27 aprU 1972 Om införande av ett nytt allmänt prisstopp HerrWERNER i (vpk): Jag vill tacka handelsministern för svaret påherr enkla fråga. Del finns många problem att ta upp i samband med denpågående starka prisstegringen. Prisfrågorna står i centrum för allmänhetensintresse. Det beror på de stora höjningarna av priserna på olika varor ochtjänster, särskilt livsmedel och andra nödvändighetsvaror. Dessa prisstegringarär myckel kännbara för alla löntagare men särskilt för barnfamiljerna ochlåginkomslgrupperna. Kapitalägarnas, företagens och regeringens politik iprisfrågorna kan med skäl kritiseras. Den omedelbara bakgrunden till min fråga var den fortsattastarka prisstegring som inträffat , EnUgt enredogörelse från statens pris- och kartellnämnd var den totala uppgången ikonsumentprisnivån , som också handelsministern sägeri sitt svar. Priserna i dagligvaruhandeln steg med inle mindre än 4,3 procent.Av denna höjning kan enUgt pris- och karlellnämnden hänföraslUl höjda handelsmarginaler. Handelns marginaler på livsmedel ökade underförsta kvartalet , vUket innebar en större höjning änmotsvarande leverantörsprishöjning som i genomsnitt uppgick till . skriver: "Sammanfattningsviskan beträffande pris- och marginalulvecklingen den 27 aprU 1972 Om införandet av ett nytt allmänt prisstopp konstalerasatl prishöjningarna på dagligvaruområdel blivit högre än vad som på förhandkunnat beräknas med utgångspunkt från jordbruksavtalets bestämmelser,löneavtalens genomslag etc, främst vad gäller ost, nötkött, bröd, mall- ochläskedrycker samt mjukpapper," Som en viktig orsak anförs ökningen avdetaljhandelns genomsnittliga procentuella marginaler. Även under mars månadskedde en höjning av handelsmarginalerna som enligt pris- och kartellnämndenvar ovänlat stor mot bakgrund av de marginalhöjningar som genomfördes redanunder på dagUgvamområdel, Regeringen har lovat ingripa om det blir höjningar avmarginalerna. Del medel som är naturligt all använda är atl införa prisstopp.Om regeringen inle vill göra del, vad tänker den då göra? Hur stora skallprishöjningarna bli innan man tänker göra någonting? Tänker man enbart fortsättaatt förlila sig på del privata näringslivet? Skall denna utveckling påprisområdet få fortsätta ulan att försök göres att stoppa den, är jag övertygadom alt regeringen drar på sig en folkopinion vilkens politiska konsekvenser kanbli nog så besvärliga. i säger atl försök måstegöras att stoppa prisstegringarna. Men då måste man först göra klart för sigvad det är som ligger bakom prisutvecklingen. använder en formuleringsom innebär all kapitalägarna tillsammans med regeringen höjer priserna. Meneftersom det är livsmedelspriserna som framför allt bekymrar , bordehan rimligtvis också ta med landets jordbrukare och deras organisationer. Vihar praktiserat prisstopp i snart ett och etl halvt år fram , och jag som i motsats till hade den praktiskatillämpningen om hand, kan bara konstalera det förhållandet att inget prisstoppi världen kan hindra att stegrade kostnader för företagen på grund av höjdalöner eller höjda ersättningar till råvaruleverantörerna - i detta faUjordbrukarna slår igenom i priserna. Alternativet är att säga tUl företagen att de får lägganer verksamheten, om de inle förmår hålla sig inom den ram som angivils för priserna,I ett skede där vi skall genomföra resultatet av en löneuppgörelse och infriariksdagens beslut beträffande jordbrukspriserna kan följaktligen ingen ta påsig ansvaret för all delta motverkas genom ett prisstopp, eftersom det i såfall blir fråga om att riva upp de avtal och överenskommelser som orsakarkostnadsökningarna. Del är den ena sidan. Den andra är att under de förstamånaderna har det på vissa varuområden skett höjningar därutöver. Dem harvi noterat. Vi har också konstaterat att pris- och kartellnämnden har enoavlåtlig kontakt med de organisationer, kedjor och företag det gäller för attresonera om skäligheten bakom prishöjningarna. De resonemangen fortsätter. Menvi måste också säga oss att med den omfatlning som delta har tagit ärdet icke motivering för elt aUmänt prisslopp, som ju dessutom skulle behövaskötas på elt sådant sätt att de ofrånkomliga kostnadsökningarna skulle slåigenom i priserna. Jag haremellertid i mitt svar riktal något mer än en uppmaning - jag har sattupp ett varningens finger - tUl framför aUt handeln och mellanleden att underde kommande månaderna iaktta en långt större återhållsamhet medmarginalhöjningarna, om de vill undvika nya ingripanden från regeringens ochriksdagens sida. i (vpk): Jag tycker att de flesta av de argument somhandelsministern använder mot införandet av ett prisstopp påminner litet grandom alla de argument som användes mot införande av prisstopp i den senastevalrörelsen, TUl sist tvangs ni att införa prisstopp före valet. När regeringen helt avvecklade prisstoppet , lämnade den statens pris- och kartellnämnd i särskilt uppdrag atlövervaka prisutvecklingen, I beslutet sades bl, a, atl pris- och karlellnämndenskall "upprätthälla en utvidgad och intensifierad prisövervakning.Övervakningen skaU avse utvecklingen av priser och marginaler för varor ochtjänster inom samtliga förädlings- och distributionsled. Särskilt bör beaklasutvecklingen av priser och marginaler på varor och tjänster som är av betydelseför konsumenterna," I en interpellationsdebatt sadehandelsministern all uppgiften för pris- och kartellnämnden var atl se tiU altprishöjningarna skall bli så små som möjligt, "dvs, man skaU söka behållade marginaler man har". har pris- och karteUnämnden funnit allprisstegringarna på dagligvaror tiU betydande del ungefär en tredjedel -beror på höjda handelsmarginaler. Del är väl ändå anmärkningsvärt och måstebetraktas som en oskälig prishöjning. Varför vill då inte regeringen göranågonting? Jag har i och för sig ingen övertro på slatUgprisreglering i etl privatkapitalistiskt samhälle, men man måste ju ändå sökautnyttja de möjligheter som finns, och erfarenheterna från den tid närregeringen tvingades införa prisslopp visar att något går att uträtta. Bättreän ingen priskontroll alls, som ger stora prishöjningar, är ändå en dålig priskontroll,som ger mindre prishöjningar. För barnfamiljerna och låginkomsttagarna är särskilt dekraftigt stegrade matpriserna en tung börda. Att stegringen har flera orsakerhar vi talat om tidigare, TiU viktiga delar handlar det om beslut av regeringoch riksdag: det gällande jordbruksavtalet, höjningen av mervärdeskatten,avskaffandet av prisstoppet. Vårt parti har vid flera tUlfällen framfört kritikoch ställt andra förslag på de här områdena. Det finns etl starkt krav attpriserna, särskilt på livsmedel, skall sänkas. Men regeringen gär den motsattavägen, I stället för att slopa momsen på maten kommer man nu atl ytterligarehöja momsen. Jag beklagar alt regeringen och handelsministern inte villförstå den folkopinion som finns mol prisstegringarna, eftersomprisstegringarna drabbar löntagarna myckel hårt. Del politiska ansvaret för attingenting görs kommer naturligtvis att i första hand drabba regeringen. Om införandet av ett nytt allmänt prisstopp Jag tror inte att i skallhysa någon tvekan om alt vi fuller väl har begripit och fåll mycket handgripUgt Om införandet av ett nytt allmänt prisstopp kontaktmed den folkopinion som vänder sig mol prisstegringarna. Vad frågan gäller är: Med vilka medel kan vi begränsaprisstegringarna tUl del som är absolut ofrånkomligt? Del vore att allvarligtbedra svenska folket, om vi sade alt vi genom ett prisslopp nu kan göra slut påprisstegringarna och kanske vända dem i sin motsats, åstadkomma prissänkningar. lät i sitt senaste uppträdande här någotmera försiktig i sina formuleringar om vad man kan uträtta med ett prisstopp,och det kanske kan avspeglas i fortsättningen, när kommunisterna yrkar påsådana ingripanden, Mina erfarenheter är att under vissa förutsättningar,framför aUt de förutsättningar som rådde mellan fram till mittenav 1971, kunde vi hälla prisnivån oförändrad med prissloppet som främsta medel.Då fungerade det. Men därefter då skulle resultatet av löneuppgörelsen betalasoch resultatet av överenskommelsen med jordbrukarna betalas. Och kunde viinte bortse från ofrånkomliga kostnadsökningar, I den situationen är vi också . Aktiviteten har emellertid inle upphört på det härområdet. Tvärtom, pris- och kartellnämnden befinner sig i nästan dagligaresonemang med de organisationer och företag som är verksamma på området, ochinsatser prövas för att se på vilka vägar man skall få tUl stånd en tillräckliggrad av återhållsamhet, 1 sista hand kvarstår detta atl vi från regeringenssida, om vi, trots de insatser och bemödanden som görs för atl åstadkomma entUlräcklig grad av besinning, ser att prisutvecklingen rusar i väg, inte kommeratt tveka att på nytt återinföra prisstoppet. Överläggningenvar härmed slutad, § 16 Föredrogs och hänvisadesKungl, Maj :ts propositioner nr 70 lill lagutskottet och nr 94 tillcivUutskottet, § 17 Föredrogs, men bordlades äter socialutskottetsbetänkanden nr 9, 12 och 13, utbildningsutskottets betänkande nr 14,trafikutskottels belänkande nr 12 samt näringsutskottels betänkande nr 18, § 18 Föredrogs och biföllsinlerpellalionsframslällningen nr 128, § 19 Föredrogs kullumlskotlels betänkande nr 10 ianledning av Kungl, Maj:ts i propositionen 1972:1 gjorda framstäUning om anslagför /73 liU Bidrag lill vissa bilaterala nordiska projekt m.m.jämte motioner. Utskottets hemställan biföUs. § 20 Fördrogs kultumtskottels betänkande nr 11 i anledningav Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjorda framstäUningar om anslag för budgetåret1972/73 till radio- och TV-verksamhet m. m. jämte motioner. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade i proposition1972:1 bilaga 10 (punkl I.B 2, s. 465-477 i utdrag av statsrådsprotokoUel överutbUdningsärenden för ) föreslagit att tUlRundradioanläggningar för /73 anvisa ett invesleringsanslag av35 . I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:27 av herrar () och iRöslänga (fp), delsmolionen 1972:238 av herrar i (fp) och (fp), delsmofionen 1972:672 av m, fl, (s), dels motionen 1972:679 av i SundsvaU m, fl,(c) vari hemställts alt som sin mening gav Kungl, Maj:t tiU känna altden allmänna moltagaravgiften för TV borde differentieras så, att nedsättningav avgiften gjordes för varje budgetår för de områden som vid respektivebudgetårs ingång ej var utbyggda för , delsmotionen 1972:1053 av i m, fl, (fp) och delsmotionen 1972:1060 av fm Mogård m, fl, (m). 1, alt riksdagenliU Rundradioanläggningar för /73 anvisade ettinvesteringsanslag av , 2, att riksdagenskuUe avslå molionen 1972:27 om befrielse från skyldigheten att erlägga avgiftför radioapparater i fordon som var avsedda för yrkesmässig trafik, 3, att riksdagenskulle avslå motionen 1972:238 om kostnaderna för utflyttade antenner, 4, alt riksdagenskuUe avslå motionen 1972:672 om utbyggnad av regionalaverksamhet, 5, att riksdagenskuUe avslå molionen 1972:679 om differentiering av den allmännamoltagaravgiften, 6, atl riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1053 om rabatt å mottagaravgifterna för radio och TV, 7, atl riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1060 om utveckhngen av rundradioverksamhelen enligtO-planen. Reservation hade avgivits av herrarMattsson i Lane-Herrestad (c), (), i Ulfsbyn (c) och Nisser(m), som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionen 1972:679 som sinmening gav till känna för Kungl. Maj:t vad reservanterna anfört angående endifferentiering av moltagaravgiften för TV inom vissa områden. i Ulfsbyn (c): TiU kulturutskottels betänkande nr 11 ärfogad en reservation vid punkten 3 som innebär atl en nedsättning av avgiftenför den 27 aprU 1972 Nr 68 TV-mottagare bör tillämpas för deområden som ej är utbyggda för . den *" '" intresse att få se vilkadessa områden är och, herr 27 april1972 talman, med en vaktmästares benägnahjälp och om storbildsprojektorn -------------------- detvill - och det vill den tydligen - skall jag visa vilka områden det Vi ser här på bilden att del gäller området mellan denstreckade linjen och norska gränsen. Om vi redan börjar nere iFilipstad,sområdet och går nordväst över norra är det även frågaom områden i , främst socken och delar av . Vi ser också påbUden atl TV 2-nätel inte är utbyggt i de västra delarna av ochHärjedalen, bl. a, gäller detta hela kommun, I ochNorrbottens län är det de västra delarna och vidare är det vissa delar avTornedalen som inle har , Av karlbUden har ni aUlså sett att det är avgränsadegeografiska områden det gäller. Att i dessa relativt klart marJcerade områdenkunna genomföra en avgiflsdifferenliering är reaUstiskt utan några störremerkostnader för administrationen. Som en parentes kan nämnas atl olika motlagningsförhållandennaturligtvis föreligger på grund av topografin, men de problemen möter -viöverallt i vårt land, även i de områden som är utbyggda för , I dessaområden och i områden med s, k, vita fläckar kommer undan för undankompletteringar med slavsändare. Med de TV 2-stationer som färdigställts innevarandebudgetår finns sammanlagt 52 större och 36 mindre stationer.Mottagningsmöjligheter beräknas då erhållas för av befolkningenenligt dagsfärska uppgifter från . Om vi antar atl licensernafördelar sig jämnt över landet skuUe det finnas ca 50 000 TV-abonnenter iområden som inte täcks av TV 2-nälet, De nämnda TV-abonnenterna, somuteslutande bor i glesbygder, får betala avgift för en samhällsservice som deinle erhåller. Jag skall inte här gå närmare in på rältviseaspekterna dem kommer och i alt beröra. Jag vill, herr talman, yrka bifall till reservationen vidpunkten 3 i kulturutskottets betänkande nr 1 1. i Ulfsbyn har redogjort för i vilkageografiska områden del föreligger svårigheter att la emot , och jag skallmed några ord behandla rättviseproblemel i vad gäller Ucensavgiflerna. beräknar man alltså att den del av svenskafolket som inle kommer att kunna se kommer att uppgå tUl mellan en halv och en procent. Del rör sig alltså om ca 60 000 människor, eller i runt tal 20 000 abonnenter. Det är inte särskilt många, och åtskUliga av dem bor som vi har sett i sådana glesbygder där det skulle vara alltför oekonomiskt alt bygga särskilda sändare. Dessa 20 000 abonnenter kommer sålunda aldrig att få se . Men likväl måste de betala avgifter som om de hade möjlighet att se även sändningarna över denna kanal. Del är väl, milt sagt, en betalnings- och affärsmetod som torde gränsa lill det sublima i fråga 32 om originalitet. BeräknadeläckningsomrAden vid utgdngen avbudgetaret 1971/72 varvid mottagnings- möjligheter beräknas erhdilas lör ca96,87* av befolkningen Htldrogtn kurvo ang«r uppmdtl tltr btrtlknod gräns t'6t genomsnittligt god mottagning. Strtdtod kurva angtf ungtfttrllg gräns för möjlig mottagning. Pi grundov ogynnsamma tfrrdngförhdllondmkan dock flvM Inom dfffio omrddfn sflmr* mottagning rfidlias p4 visso platsif. Ttl«vtrk*ts Ctntralfönallninp Rodlo-fltfrrnätsstktionHi 2 Riksdagensprotokoll 1972. Del bekymmersamma är väl inte främst pengarna även omdet kanske kommer att röra sig om några hundralappar, vilket föråtskilliga människor är en inte oansenlig summa - utan det är principen som ärfelaktig. Man tvingas alltså betala för en tjänst som man bara kan utnyttja tUlhälften. Denna princip kan inte anses rättvis. Jag förmodar att om man skulleapplicera den på något annat område skulle de flesta människor reagera myckelskarpt.