prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Men det som är intressant är ju detta utt även om reulinkomsteninte höjs ett endu öre, sä får mun höjd skutt. Om inkomsten ökur med 5 procentoch prisernu ökur hur mun ju summu reahnkomst, men man får högreskatt. Man får betala en större andel av sin inkomst i skatt utun utt hu fåttnågon ökud skuttekruft. Det är ju därför som vi hur krävt värdesäkrudeskatteskalor. Och jag tillåter mig säga, herr talman, att lika övertygad somjug är om utt burnbidrugen kommer utt värdesäkrus, lika övertygad är jag om attskatteskalorna i sinom tid också kommer att värdesäkras. Det framstår för ulltfler människor som orimligt utt mun skull tillätu influtionen utt uutomatiskthöja skatten, i stället för att låta riksdugen futtu beslut om dessu suker. i Huskvurnu (s) kort genmäle; Låt mig med uniedninguv ' inlägg sägu, att jug hur betydligt större respekt för dagensfamiHeminister än jag möjligen kan få för den skuggminister i en högsteventuell borgerlig ministär som har talat. vur ju mycket ordrik i sittsenaste anförande, som utmynnude i en kritik för utt vurken iHuskvurnu eller jug tog upp de siffror om murginulskutteeffekternu, som herrRomunus vulde utt redovisu på TV-skärmen. De siffrornu är ju tugnu ur en motionsom uvlämnudes till kummuren i går, och jug tycker det är litet väl tidigt attpå detta stadium kommentera ' synpunkter i det fullet. Jug skullemellertid gärnu återkommu. HerrROMANUS (fp) kort genmäle; Jug begär inte utt stutsrådet kommenteru siffrornu i den motion som jug tUlsummans med någrapurtikumruter väckte i går. Men helu problemet hur ju funnits länge, och detsäger rätt mycket utt fumiHeministern inte är beredd utt kommenteru det. Ni harväl egna siffror! Eller är ni inte medvetna om att ett stort antal människor idet här landet upplever det som ett stort problem att inte genom egenarbetsinsats kunna höja sin standard och mötu prishöjningumu? Kan Ni intekommenteru den suken buru därför utt Ni inte hur sett dennu speciellu motion uvenskilda folkpartister? Det säger i så full en hel del om vilken kontukt medverkligheten ni hur i kunslihuset! m. fl. Om vUl hu ett ullmäntmurginulskuttere-sonemung går det bru att vändu sig till finunsministern. Jagär säker på utt av finunsministern kun få det svur hun fördänur. () kort genmäle: Det är typiskt försituutionen att mun hänvisar tUl ett unnut depurtement. Men murginuleffekternuskupus ju uv den sumlude inverkun uv skutter och bostudstUlägg. Vi hur helutiden tulut om utt det behövs ett sumlut grepp på skutter och bidrug. Det gärinte utt buru hänvisu till någon unnan och säga att dettu är inte mitt bord.För burnfumUjernu är det en sumlud effekt som de känner uv. De bryr sig inte omhuruvidu det är eller som åstudkommermurginulbelustnmgen; de ser tiU resultutet. HerrGUSTAVSSON i Alvestu (c); i Huskvurnu kom tillbuku tillresonemunget om de kommunulu bostadstilläggen och sade utt hun kunde påvisuutt det finns ett flertul kommuner där , folkpurtiet och moderuternu hurmujoritet, och där de kommunalu bostudstilläggen är lågu. Ju, , de kommunulu bostudstilläggen varierar. Det finns kommuner styrdu uvsociuldemokruter där de kommunulu bostudstilläggen är lågu, och det finnskommuner med icke-sociulistisk mujoritet som hur låga kommunala bostadstillägg.Den suken kan man diskutera om hur mycket som helst. Men, , jag var tidigare inne påorsakerna till detta, och här har jag en motion , som är väckt av sexsociuldemokrutisku ledumöter i första kammaren, och den belyser just detförhållunde som jug tog upp men som Görun Kurisson fullständigt bortser frän.Motionärernu tog där upp två kommuner, den enu med 2 806 och den undru med 46529 invånare. I den lillu kommunen funns 761 folkpensionärer och i den storu 1050. Inte mindre un uv befolkningen i den lillu kommunen vur ulltsåfolkpensionärer och buru i den stora kommunen. De som bodde i denlillu kommunen betalade därför 1:55 per skattekrona till kommunulubostadstUlägg, medun de som bodde i den större kommunen bura betulude 23 öreper skuttekronu. m. fl. sägerdessu motionerunde sociuldemokruter så här, vUket jug tycker vore värdefulltför Görun Kurlsson utt läsu: "Det kun nu konstateras uttskutteudämningsreformen inte medfört likvärdigu ekonomisku förutsättningur förkommunernu utt utge skäligu bostudstillägg. Det torde också kunnu fustslås uttkommunindelningsreformen i dettu uvseende inte kommer utt ledu till önskvärdutjämning. Dettu innebär att nuvarande standurdskillnuder kommer att kvarstå ominte nu gällunde regler förde kommunulu bostudstilläggen ändrus." Och dethur riksdugen efter fleru års motionerunde från beslutut. Det är deekonomisku problemen, Görun Kurlsson, som är huvudorsuken till de storuolikheternu. Jug tulude om utt det sker en övervältring från stutentill kommunernu. Det går väl inte att komma ifrån. måste humycket dålig kontukt med kommunernu och derus ekonomi, om hun inte hur märktden förändring som skett i den kommunulu utdebiteringen under de senure åren.1960 betulude Medelsvensson per beskuttud hundralapp, medan han tioår senare betalade och i dug betydligt mer. Görun Kurlsson menur utt det är något uv en ullmosu stutenbetulur ut tUl kommunernu jug vet inte riktigt hur orden föll. Men stuten turju in icke så litet i moms, . Det är ju en fördelningsfrågu. När det gäller de kommunala bostudstilläggen ochkopplingen med bidrugen till burnstugornu refererude jug buru vud som sägs idet utskottsbetänkunde som Görun Kurlsson själv skrivit under. Slutligen buru någru ord till stutsrådet Odhnoff. Jugefterlyste förslug från servicekommittén. Odhnoff svurude utt dethar kommit betänkande och redogörelse. Men såvitt jag vet har det inte letttill några resultut; det hur inte lugts fram några förslag. HerrKÄRLSSON i (s) kort genmäle: Fuktum är utt jug tulude om skutteudämningsbidrugen.Ätt de betyder ofuntligt mycket för kommunernu kun inte iAlvestu jävu. Jug är medveten om utt vissu kommuner kun hu det besvärligt såtill vidu utt de får betulu mycket i kommunula bostadstillägg. Men kom ihåg,, utt det inte buru är de kommuner som hur kostnuder förfolkpensionärer i form uv bostudstillägg som hur det besvärligt. Om mun jämförde bådu kommuner tulude om finner mun utt den storu kommunenhur enormu kostnuder för skolor, burntillsyn, osv. som den lillu kommunen intehur. Det skiHer ulltså inte så förfärligt mycket som ville görugällunde. Låt mig dessutom tilläggu utt mun i sumbund med övergången till högremoms och sänkt stutsskutt för det storu flertulet uv skuttebetulurnu guvkommunernu 500 miHoner kronor till utjämning uv det skuttebortfull som de fickgenom införundet uv nyu stutsskutteskulor. Kommunerna fär genom dessa bidragoch genom skutteudämningsbidrugen en kompensution som sunnerligen är långtstörre än vud ville göru gällunde. HerrCARLSHAMRE (m); Jug hur noterat att i Huskvurnuinte förstår vad han hör och inte förstår vud hun läser. Jug kun gå vidure ochsägu: Hun kun inte ens toUcu sinu egnu unteckningur. Alternutivt kan hun, såjournulist hun iblund anser sig vuru, mte få ned en korrekt unteckning. Hunåterkommer gång på gång tUl utt jug skulle hu sugt att trunsfereringurnu drurför stora administrutionskostnuder och därför inte får någon effekt. harjug, , tagit fram det stenografiska referat av vad jag sade på denhär punkten i mitt första inlägg. Där står så här: "Jug menar inte" -hör på nu ! - "att en väldig mängd avvara socialmUjarderförsvinner på vägen i den meningen utt de liksom går bort i hunteringen, iudministrutionskostnuder o. d. På intet sätt är det så. En del uv våru metoderär egentligen geniult kostnudsbespurunde och enklu. Men ändå är nettoeffektenuv våru trunsfereringur i dug ytterst liten." Dettu var vad jag sude, och jag kan komplettera det något.Jag hur sugt tidigure, från dennu tulurstol vUl jug minnus, utt t. ex. vårtburnbidrugs-system sunnolikt hur världsrekord när det gäller enkel och billigudministration, och det är bru utt det är så. Sedun guv jug ett exempel, , på varförnettoeffekten ändå blir Hten. Jag sade att 100 miHoner intugnu i skutt ochomvundlude till exempelvis burnbidrug buru ökur burnfumidernus fuktisku konsumtionsutrymmemed ; och märk väl, , utt däri inte är inräknat ettenda öre till udministrutionskostnuder. Om det kostur pengur utt skötu det helublir det ännu mindre öven Men utun ökude udministrationskostnuder och med ensådun beräkning ökur konsumtionsutrymmet , och det är väldigtlitet. Att ökningen blir så liten beror inte på - vilket jug upprepur, hoppusjug, för sistu gången, udministrutionen, utun på den ändrudeinkomstfördelningen i sumhället, som gör utt just förmånstugarna självu tillmycket stor del med sinu skutter får betulu sinu egnu förmåner. Jug nämnde tidigure som exempel och det kundekunske hu gjorts klurure. Jug sude utt hun skulle hu blivit förtvivlud om hunför utt ge en futtig änku ett pund hade vurit tvungen utt någon unnunstunsläggu beslug pä , men hun skulle hu vurit jämförbur med vårtrunsfereringspolitik om han hade fått gå tUl änkan och sägu: Du skall fä ettpund på vUlkor att du själv bidrur med , dvs. uv det pundsom jug skull ge dig. Det är så vårt system i stor utsträckning fungerar, ochdet är transfereringurnu det beror på, inte udministrutionskostnudernu. Kanvi, , i fortsättningen slippu höru utt någon klugat på hanterings-och udministrutionskostnuder? Sedun tiger ute i buskurnu, där hun i storutsträckning hur dvults, bildligt tulut, under dennu debutt. Moderuterna villingen udämnuig - arma , säger , om de borgerliga bUdarregering och blir sociul- eller fumiHeminister. Då blir detnedrustning uv storu mått. , minu umbitioner sträcker sig inte sålångt. Skulle den dag komma då det blir dags att bildu en borgerlig regeringoch skulle, mot ull förmodun, jug få någon möjlighet utt väHu uppgift i detsummunhunget tror jug inte utt jug skulle väHu utt bli sociul-ellerfumiHemmister. Jug skulle nöju mig med den enklure sysslun som m. fl. m. fl. ordförunde i sociulutskottet. Dennu debutt hur visat utt behovet uv personväxling därär större än i sociuldepurtementet. i Huskvurnu (s): Jug kun självklurt inte, med minfuttningsförmågu, som journalist jämföra mig med rektorn vidjournalisthögskolan, som har visut sin högtstående bildning i ullu uvseenden ide inlägg hun nu hur gjort. Jug är nuturligtvis tucksum i ullru högstu grudöver utt hur blivit så klok, i vude full i slutet uv debutten,utt hun hellre väHer ordförundeskupet i sociulutskottet än utt bliregeringsledumot. Det åren viss friskhet som kännetecknur i detomdömet, men jug är inte säker på utt kommer utt pryda plutseni sociulutskottets ordförundestol bättre än hun prytt tulurstolen i riksdugen idug. Inte ens i dennu kortu replik kun herrKurlsson i Huskvurnu vura korrekt. Det finns i kammaren icke någon rektor vidnågon journalisthögskola; jag är lektor vid i ,vilket är någonting helt unnut. I den mån jug hur visut prov på någon bildning, herrKarlsson, är det ingenting annat än en enkel förmåga utt läsu rätt innuntUl iett protokoll eller i egnu unteckningur. i (s): har under hela debatten i dagdokumenterat sin motviHu mot sociulpolitisku reformer i stort. Hun harkamouflerat sina inlägg genom att tala om transfereringar och försökt tala omutt det går bort för mycket därigenom. Jug har inte tidigure betruktut herrCurlshumre som mörkblå högerman, men jag är övertygad om att hun, när mun läserdugens protokoll och verkligen pä ullvur studerur vud han menut, kommer attframstå säsom sådun. Det är också en upplysning som den här debutten hur givit. Jug vill buru ullru sist noteru utt om nägonmer än i Huskvumu skulle hu fått den uppfuttningen utt detjug förespråkur är en sociul nedrustning, någon sorts gummul mörkblåhögerpolitik, är min förmåga utt rätt futtu, utt rätt återge och utt rättuttrycku mmu tunkur ännu mycket mindre än . Överläggningen vur härmed slutud. Utskottets hemställun bifölls. Punkterna2 och 4 Allmänna barnbidrag, m. m. Punkternu 2 och 4 föredruges och debutterus i ettsummunhang. Yrkunden frumställes under den gemensummu överläggningen. Punkten 2 (ullmännu bumbidrag) Muj;t hude i propositionen 1972:1 biluga 7 underpunkten C 1 (s. 35-36) föreslugit riksdugen utt tUl Allmänna barnbidrag /73 anvisa ett förslugsunslug uv 2 . I dettu summunhung hude behundluts 1. motionen1972:466 uv i Fulköping (c) och fröken i (c), 2. motionen1972:467 uv herrur () och () vuri hemställts utt riksdugen hosKungl. Muj:t skuUe unhållu om förslug till en plun för fumUjepolitikeninnehållunde utbyggnad uv de ullmännu burnbidrugen, värdesäkring uvburnbidrugen, översyn uv stödet tUl fumiHer med låg inkomst och fleru burn sumtinförunde uv vårdnudsbidrug i enlighet med vad i motionen unförts, 3. motionen1972:471 uv m. fl. (vpk) vuri hemställts utt riksdugen skullebeslutu om indexreglering uv de ullmännu burnbidrugen utt gällu från och mednästu budgetår. 1. beträffundeindexreglering uv de ullmännu burnbidrugen utt riksdugen skulle uvslå motionen1972:471, 2. beträffundeburnbidrug för bam på statlig specialskola att skuUe uvslå motionen1972:466, 3. utt riksdugentUl Allmännu burnbidrug för /73 anvisade ett förslagsanslag av , 4. beträffande enplan för fumlHepolitiken utt skulle uvslå motionen 1972:467. 1. beträffunde indexreglering uv de allmänna barnbidragenav (vpk), som ansett att utskottet under 1 bort hemställu, utt riksdugen i anledning av motionen 1972:471 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om förslag till indexreglering av burnbidrugen. Allmänna barnbidrag, m. m. 2. beträffunde en plan för fumlHepolitiken uv herrarGustavsson i (c), (), i Öskevik (c), Ändreasson (c)och () som unsett utt utskottet under 4 bort hemstäUu, utt riksdugen med bifull till motionen 1972:467 hos Kungl.Maj;t skulle anhålla om förslag till en plan för famiHepolitiken innehållandeutbyggnad och värdesäkring av de allmänna barnbidragen, översyn av stödet tillfumUjer med låg inkomst och flera bum sumt införunde uv vårdnudsbidrug ienlighet med vud i motionen unförts. Allmänna barnbidrag, m. m. Punkten 4(bostudstillägg för burnfumiHer, m. Muj;t hude under punkten C 3 (s. 37-38) föreslugitriksdugen utt till BostudstUlägg för burnfumiHer, m. m. för /73unvisu ett förslugsunslug uv . 1 dettu summunhung hade behandlats 1. motionen 1972:329 av herrar () och ()vari hemställts utt riksdugen u) beslutade höju stutsbidruget till kommunulubostudstillägg till uv kommunens kostnuder förstutsbidrugsberättigunde bostudstillägg från , b) till Bostadstillägg för barnfamiHer, m. m. /73 unvisude ett förslugsunslug uv . 2. motionen 1972:478 uv m. fl. (vpk) vurihemställts utt riksdugen uttulude sig för ett tillägg i förordningen ombostadstillägg till barnfamiHer så att sådant i vissu full kunde utgå även förburn som omhändertugits för sumhällsvård. 1. beträffundeprocentsutsen för stutsbidrug till kommunulu bostudstillägg för burnfumiHerutt riksdugen skulle avslå motionen 1972:329 i motsvurunde del, 2. beträffundebostudstillägg dä burn omhändertugits för sumhällsvård utt riksdugen skulleuvslå motionen 1972:478, 3. utt riksdugenmed bifull tUl Kungl. Muj:ts förslug och med uvslug på motionen 1972:329 imotsvururunde del tUl Bostudstillägg för burnfumUjer, m.m. för budgetåret1972/73 anvisade ett förslagsanslag av . 3. beträffande procentsutsen för stutsbidrug tUlkommunulu bostuds tillägg för burnfumUjer uv herrur Gustuvsson i Alvestu (c), Humrin (fp). i Öskevik (c). () och (), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:329 imotsvarande del gav Kungl. Maj;t till känna vud reservuntemu unfört, 4. beträffande bostudstillägg dåburn omhändertugits för sumhällsvård uv (vpk), som unsett utt utskottet under 2 bort hemställu, utt riksdugen med bifuU till motionen 1972:478 gav Kungl.Maj:t till känna vad reservanternu unfört. 5. beträffunde medelsberäkningen -under förutsättning uv bifull till reservutionen 3 - uv herrur iAlvestu (c), Humrin (fp). i Öskevik (c), Andreusson (c) och Romunus(fp), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa. utt i uniedning av Kungl. Muj:ts förslag och medbifall till Nr 45 motionen 1972:329 i motsvarande del tUl Bostadstilläggför barnfamiHer, Onsdagenden m. m. för /73 anvisade ettförslugsunslag av 870 000 000 Allmänna barnbi- i (c); ''"S m. m. Vid punkten 2, ullmännu burnbidrug, finns en reservu tion, som jug tillsummuns med övrigu center- och folkpurtUedumöter i utskottet hur undertecknut. Reservutionen gäller fumlHepolitiken, där vi återkommer med ett tidigure kruv på "förslug till en plun för fumlHepoli tiken innehållunde utbyggnud och värdesäkring uv de ullmännu burnbi drugen, översyn uv stödet tUl fumider med låg inkomst och fleru burn sumt införunde uv vårdnudsbidrug i enlighet med vud i motionen unförts". Jug ber att få yrka bifall till reservutionen 2. Vid punkten 4,bostudstillägg för barnfamiHer, m. m., återkommer vi med de kruv vi hude vidbehundlingen i höstus uv stutsbidruget till kommunernu för de kommunulubostudstilläggen. Vi hur tidigure huft dennu frågu uppe i debutten och jug ber,herr tulmun, utt få yrku bifull till reservutionen 3. Under förutsättning att den reservationen vinner kummurensunslutning, yrkur jug bifull också tUl reservutionen 5 under summa punkt. i (vpk): Det måste vuru något fel på uppläggningen uvdugens debutt. går vi in på en undru omgång och skaU diskutera punkter somtidigare väl är uttömda. gick upp och talade om barnbidragen. Detvar väl därför som i blev litet irriterad. Han kanskehade sett att man födt debattplunen. hur självfullet vem som helst här ikummuren rätt utt delta även i den ullmännu debutten utan att vara anmäld iförväg, men man kan ändå spara ämnen, som kommer upp strax efter. Dettu hude dock det godu med sig utt fm Odhnoff gick uppoch tulade om index reglering uv burnbidrugen. Det endu urgument hon dålyckudes presteru vur utt indexreglering skulle innebäru fustlåsning, dåunderförstått på en lägre nivå än som vore möjlig om mun futtude beslutryckvis. Det är en gunsku tunn och dålig motivering. Det kun inte föreliggunågot hinder för riksdugen utt beslutu om ytterligure tUlskott även tUlindexreglerude bidrug på sammu sätt som mun gjorde med pensionstUlskotten tUlde vanligu pensionerna. kommunisterna upprepar i motionen 471kruvet från fleru tidigare riksdagar om att genom indexreglering göra barnbidragen värdebeständiga. Är man överens om att tillförsäkra bamfumidernu trygghet och skydd mot de ständigu prishöjningumu borde det vuru självklurt att stödja det kruvet. Den senuste tidens uktiviteter från folkopinionens sidu ungående de högu mutprisernu bör ha öppnat ögonen på makthuvumu. De ständigu höjningarna uv mutprisernu drubbur främst burnfumidernu, ullru helst dem som har mångu burn och/eller burn i övre skolåldern. Allmänna barnbidrag, m. m. Den nuvarunde ordningen med ryckvisu höjningur genomsärskilda riksdugsbeslut hur fått till föHd utt burnbidrugen ständigt urholkus.Iblund är höjningurnu inte tUlräckligu för utt täcku penningvärdets ändringefter senust vidtugnu höjning. Så t. ex. var förra årets höjning reellt sett 15kronor för liten i förhållande till läget när bidragen dessförinnun höjdes.Under den mellunvurunde tiden hade alltså en 25-procentig urholkning skett. Munskull också vetu utt en index reglering buru innebär en värdesäkring men intenågon stundurdförbättring. För utt åstudkommu en sådun krävs dessutom särskUdubeslut. Behovet uv värdesäkringen hur dokumenteruts på månguområden, t. ex. för pensioner, bidrugsförskott m. m. Jag har svårt att förståutt det kun föreliggu så storu skUlnuder mellun dessu bidrugsmottugure uttburnfumiHernu skull behövu diskriminerus, dettu desto mindre som burnbidruget -om mun skull dömu uv utskottsbetänkundet och tidigure debutter i den härkummuren - även i fortsättningen skull utgöru huvudstödet för burnfumidernu. En suk som ytterligure tulur för en värdesäkring är detnyu skuttesystemet, och som jag ser det borde en naturlig född avskattereformen ha varit utt mun indexreglerut burnbidrugen. väntus inom en snur frumtid föreläggu riksdugen förslug tUlutformning av det frumtidu ekonomisku stödet till burnfumiHernu. Enligt vud somfrumgått uv direktiven för utredningen och kommitténs utfördu arbete utgår mandär ifrån att de allmänna barnbidragen ulUjumt skull vuru stommen i dettu stöd.Vidure skull mun behundlu frågun om utt göru de fumiHepoUtisku förmånernuvärde- och stundurdbeständigu. I stutsverkspropositionen tulus detockså om utt mun får räknu med ständigu justeringur uppåt uv inkomstgränsernuför bostudsbidrug. Dettu pekur således på utt mun ändock överväger enförskjutning uv burnfu-midestödet från allmänna barnbidrag tUl ökadebostadsbidrag. Det framkom också av vud en ledumot i fumiHepolitisku kommittényttrude förru året i riksdugen när dennu frågu diskuterudes, nämligen utt munmåste frångå generellu bidrugsformer och gå in för mer riktade åtgärder tillekonomiskt särskilt dåligt ställdu gmpper. Mun fick uv det inlägget också ettintryck uv och dettu är säkerligen med verkligheten överensstämmunde - uttdessu grupper är i ständig ökning. Men, herr tulmun, förbättrut bostudsstöd höjer inte levnudsstundurden.I bastu full förhindrur det en stundurdsänkning. De ökude bidrugen går tillutlånurnu uv kupitul tUl bostadsbyggandet, tUl monopolföretagen inombyggnadsmaterielbranschen och tUl markspekulanter. Behovet av ökat stöd ärständigt stigande, och mun tvingus därför utt lösu dessa problem innun mun kuninriktu sig på verkligu stundurdförbättringur för burnfumiljernu. Dettu är enutveckling som borde ge dem som är unsvurigu uniedning till en ordentligeftertunke. Ett beslut om värdebeständighet för barnbidragen på iförsta hund nuvurunde nivå står inte i strid mot behovet uv riktude åtgärdertill särskilt behövunde gmpper. Den som påstår det säger ocksä uttburnfamiHerna ensummu skull få betala de kostnuder som är resultutet uv endålig poHtik. Bostudsbidrugen är, som jug tidigure frumhållit, en föHd UV deständigt stigunde hyrornu, och det kun inte vuru riktigt utt burnfumidernuskull struffus för dettu. Jug menur ulltså, herr talmun, utt även om en reellttvingunde verklighet styr utvecklingen över kommande fumidepoHtisku insutsertill de allru futtigaste, kan detta inte få utgöra ett hinder för utt deullmännu burnbidrugen utan uppskov görs värdebeständiga respektive återfår sittreeUa värde. Att det finns en fumiHepoUtisk kommitté i urbete kan inte fåhindra utt futtu detta nödvändigu politisku beslut. Skulle denuvslugslinjen föHts fuUständigt, skulle heller inte förru årets beslut omhöjningur uv burnbidrugen hu genomförts. Det fuller emellertid på sin egenorimlighet, och det gör också, tycker jug, utskottets uvslugsyrkunde på vårmotion. Jug viU med dettu, herr tulmun, yrku bifull tUlreservutionen 1 i sociulutskottets betänkande nr 5. Jug skuU även i korthet gå in på det områdeför stöd åt burnfumiHernu, som jug i det sugdu delvis vurit inne på. Det gällerbostudsstödet till burnfumiHernu. Beslut härom hur futtuts. Den UVinkomstgränsen, från vUken reducering uv bostudstilläggen sker och riksdagenfattade beslut om var i blygsammaste laget. Vi avstod för vår del dock utt vidbeslutstillfället frumställu extru yrkunde därom. Vi vill dock ge vår meningtiU kännu att en snur uppräkning är behövlig. Däremot hur vi i motionen 478 uktuuliserut den situutionsom uppstår när ett burn i en fumiH omhändertuges för sumhällsvård och fumiHenförlorur bostudstillägget. Mot motionärernus önskun om utt bestämmelser skullinförus, som gör det möjligt utt i vissu full låta bostadstUlägg utgå ävenefter omhändertagande av ett burn för sumhällsvård, unför utskottsmujoritetenatt det redan finns regler som är generösa och som säger att bostadstilläggutgår, om för samhällsvård omhändertagna barn vistas i hemmet sommotsvarar vanliga skolferier varje ån Men inte ens den regeln är tillräckligt generös. Detförekommer fall, då t. ex. påböriude behandlingsinsatser med sikte på uttsociult unpussu föräldrar eller på annut sätt förbättru hemmiHön inte hinnergenomförus på tid som tUlåter att vistas i hemmet så länge somskolferier vurur.