prot · FV09105 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Minnesord över avliden ledamot av kammaren Återigen har en av våra kammarkamrater lämnat vår krets.Meddelandet om ' hastiga bortgång natten tUl söndagen fyller ossalla med sorg, var riksdagsman i andra generationen och bevistadei är sin nittonde riksdag. Han var vid sitt frånfälle ledamot avinrikesutskottet och suppleant i revisorer, 1 sin hembygd var engagerad på mänga olikaområden, tUlhörde han sedan 1946,1 sin hemkommunhar han varit ordförande i och ledamot av kommunalfullmäktige,Hans stora frikyrkliga intresse kom till uttryck bl, a, i ledamotskap av Missionsförbundetsförsamlingsräd, vann genom sin lugna och stUlsamma naturaktning och sympatier hos alla som hade med honom att göra. Vi minns honom som en mycket samvetsgrann och pålitligkamrat. Vi lyser frid över hans minne. Detta anförande åhördes av kammarens ledamöter stående, § 2 Justerades protokollet för den 20 innevarande månad. § 3 Meddelande ang. tidpunkten för höstsessionensavslutning Hert TALMANNEN anförde: Av den ärendeplan som utdelats tiU kammarensledamöter framgår bl, a, att behandlingen av propositionen om regionalutveckling och hushållning med mark och vatten inte kan påbörjas . Det blir därför med all sannohkhet nödvändigt att taäven i anspråk för debatten i detta ärende.Höstsessionen torde alltså - med ändring av vad som angivits i den preliminäratidplanen komma att avslutas , § 4 Herr talmannen meddelade att enhgt tiUkammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven ytterligare den 23oktober12 november. erforderlig ledighet från riksdagsgöromålen, § 5 Föredrogs och hänvisades Kungl,Maj :ts propositioner nr 100 till inrikesutskottet och nr 109 tihcivUutskottet. Nr 105 § 6 Föredrogs och hänvisadesmotionerna Tisdaeenden "* 25 tiU och 31 oktober1972 " ''26 tiU skatteutskottet. § 7 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottets betänkandennr 34, 35, 40, 43-45, 49 och 52-54, försvarsutskottets betänkanden nr 18 och19, socialutskottets betänkanden nr 27-34, kulturutskottets betänkanden nr19-21, jordbruksutskottets betänkanden nr 43-46 samt inrikesutskottetsbetänkanden nr 18, 19, 22-24 och 26. § 8 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningen nr193, § 9 Interpellation nr 194 ang, domänverkets upphandling avråvara från privata skogsägare för enskilda industriföretags räkning Ordet lämnades på begäran till HerrFÅGELSBO (c), som yttrade: Skogsindustrins upphandling av råvara frånenskUda skogsägare sker numera till övervägande del genom centrala uppköp.Industrin träffar därvid överenskommelser med skogsägarnas organisationer ombåde leveransmängder och priser. Denna ordning har bidragit till att prisernastabUiserats, något som både köpare och säljare torde betrakta som en fördel. har enskilda skogsindustrier träffat avtalmed domänverket om avverkning av poster på rot, som köpts från andraskogsägare. Industrierna vänder sig i dessa faU direkt tUl de enskUdaskogsägarna. Mot det förfaringssättet kan man i och för sig inte göra någrainvändningar, även om många säkert betraktar det som ett steg tillbaka tiUforna tiders osäkra förhållanden med separata prisuppgörelser för varje köp. spelar en tvivelaktig roU vid dessa inköp.Verket svarar nämhgen inte bara för avverkningarna utan fungerar också somaktiv uppköpare för skogsindustrins räkning. De enskUda skogsägarna kan vändasig tiU enskilda tjänstemän i domänverket, när de vUl sälja virke. Domänverketstjänstemän fungerar aUtså som mäklare ät privata skogsindustriföretag. Det kanenligt min mening ifrågasättas, om statstjänstemän bör åläggas uppgifter avdetta slag. Man kan också ställa sig frågan vilka garantier som finns för attdet inte här i vissa fall kan ges en dold subvention. Statliga subventioner ien eller annan form skulle innebära att konkurrensen med enskUda yrkesutövareicke kommer att ske på lika villkor. Med hänvisning tOl vad som har anförts i interpellationenhemställer jag om kammarens tiUstånd att tUl herr jordbruksministern få ställaföljande frågor; Anser statsrådet det vara förenligt med domänverketsmålsättning, att dess tjänstemän fungerar som mäklare i samband med enskUdaindustriföretags uppköp av råvara frän privata leverantörer? Anser statsrådet att det finns garantier för att denna statliga verksamhetkommer att så bedrivas att man kan säga att konkurrens på Nr 105 Uka vUlkorföreligger gentemot enskilda yrkesutövare? Denna anhållan bordlades. § 10 Interpellation nr 195 ang, principerna för intagningtill socialhögskolorna Ordet lämnades pä begäran till FruSIGURDSEN (s), som yttrade; Åtskilliga folkhögskolor har sedan läng tidtillbaka drivit speciallinjer för aspiranter tOl socialhögskola. Enligtuttalande frän rektorer och lärare har socialhögskolorna haft mycket godaerfarenheter av elever med folkhögskolebakgrund. Fram till anordnades intagningsprov förfolkhögskoleelever som sökte tUl socialhögskolorna, Pä grund av stigande kravi fråga om formella kunskaper i engelska och matematik fick mängafolkhögskoleelever som hade en bristfällig formeU grundutbildning allt svårareatt hävda sig gentemot studenter vid dessa prov. Ändelen sökande hksom andelenintagna med folkhögskolebakgrund kom därigenom att sjunka, vUket sannoliktinnebar att många lämphga blivande socialarbetare med kanske läng praktiskerfarenhet på formella grunder hindrades från att få en socionomutbildning. Intagningsprov till socialhögskolorna upphörde ,Genom de intagningsbestämmelser som införts har socialhögskolorna, som detförefaller, ytterligare avhänt sig möjhgheten att utnyttja folkhögskolorna somrekryteringsbaser. Här finns inte som vid andra läroanstalter, t, ex,lärarhögskolor, någon särskUd kvot för folkhögskoleelever, som är yngre än25 år är helt hänvisade tiU tentamen i den reguljära gymnasieskolans kurser.Elever som fyUt 25 är och har yrkeserfarenhet kan söka i den friakvoten och här kan givetvis folkhögskoleelever söka på samma vUlkor som andra,dvs, intyg fordras om kunskaper i svenska, engelska och matematik. Av prospekt och ansökningshandlingar för socialhögskolanatt döma tillmäts tvä tre folkhögskoleär, med allt vad det kan betyda i frågaom kunskaper i historia och samhällsfrågor, av engagemang i sociala problemetc, ingen som helst betydelse. Någon kontakt mellan socialhögskolornasintagningsnämnd och de folkhögskolor som har mångårig erfarenhet av elevernasstudielämplighet, sociala intressen etc, förekommer inte. Eftersom många söker på den begränsade fria kvoten måstedet vara en omöjlig uppgift att göra ett ur socialhögskolornas synpunkt riktigturval bland sökande med högst varierande bakgrund. För dem som viU förberedasig för socialhögskola genom folkhögskolestudier är det med nuvarande systemhelt omöjligt att veta hur de skall meritera sig för att i den fria kvotenframgångsrikt kunna konkurrera med medsökande. När det gäller bedömningen av elever under 25 årförekommer en påfallande diskriminering av folkhögskolelärarnas kompetensi jämförelse med gymnasielärarnas. Nr 105------------ efter tvä tiU kännedom omen elev ges inget som helst meritvärde, Tisdaeen den ° yngre sökande gäller nu som meritmätning en muntlig ellerskriftlig tentamen inför en gymnasielärare, som den sökande kanske aldrigträffat, -------------------- varvid denne gör en skönsmässig betygsättning efterskalan 1-5, Folkhög skoleelever mäste, som det nu är, utöver folkhögskoletidens studier med dess metodik i form av träning i förmåga till självständigt tänkande, kritisk belysning av aktuella frågor etc, förbereda och underkasta sig extra kunskapsprov i ytterligare en skolform med delvis andra och för socionomutbUdningen mindre givande inslag, godkände de i propositionen 81 år1972 på grundval av kompetensutredningens huvudbetänkande angivna riktlinjernaför behörighet, urval m, m, för högskolan, I såväl propositionen somutbUdningsutskottets betänkande uttalas att utbUdning vid folkhögskola bör geallmän behörighet för tiUträde tUl högre utbUdning pä samma grunder som gällerför gymnasieskolan. De nya behörighets- och urvalsreglerna beräknas emellertidinte träda i kraft förrän omkring mitten av , Det vore därförönskvärt med någon form av övergångsbestämmelser som kunde tillämpas fr, o, m,1973, Det är olyckligt att flera årskullar folkhögskoleelever med socialaintressen skall behöva gä villrådiga och tveksamma inför meriteringen tillsocialhögskola och kanske helt bli utestängda. Som övergångsbestämmelse kunde folkhögskolestuderande,efter en tredje årskurs som enligt företedda intyg om studiematerial etc, legatpå gymnasienivå samt efter av rektor och lärare utfärdat omdömesintyg,exempelvis hänföras till en särskUd kvot där de kunde konkurrera inbördes. När det gäller intagningen tUl socionomutbUdning mäste detvara av stort värde att samhäUsintresse och praktisk social erfarenhet vägertyngre än teoretiska meriter. En ytterligare minskning av andelen elever fränfolkhögskolor på socialhögskolorna måste ses som en olycklig försvagning av denanknytning tiU folkrörelser och folkbUdning som mäste vara ovärderlig förinstitutioner med syften. Rektorerna vid fem folkhögskolor har, med instämmande fränrektorer vid ytterligare 25 folkhögskolor, i skrivelse tiU nämnden försocionomutbildning anfört synpunkter och förslag i överensstämmelse med vad somhär redovisats. Skrivelsen föranledde ingen annan åtgärd från nämndens sida änatt den rekommenderade folkhögskolorna att anpassa sin tredje årskurs sä attgenomgång av särskUd prövning underlättas för folkhögskoleelever samt attskrivelsen översändes för kännedom tUl de sakkunniga för fortsattutredningsarbete om gymnasieskolans kompetensvärde. Med stöd av vad som anförts anhåller jag om kammarensmedgivande att tiU herr statsrådet fä ställa följande frågor: Anser statsrådet attsocialhögskolornas intagning av elever motsva rar statsmakternas intentioner när det gäller en breddning av intagningen tiU högre studier? Är statsrådet iavvaktan på att nya behörighets- och urvalsregler för högskolan skaU träda i kraft beredd att pröva möjligheterna av att 8 införa någon form avövergångsbestämmelser för intagning av elever med folkhögskolebakgrundtill , t. ex. genom inrättande av en Nr 105 särskild kvot för dessa elever samt att folkhögskolelärarnas bedömning av den den sökande skall tillmätas värde vid meritvärderingen? o i gUtober 1972 Denna anhållan bordlades. § 11 Interpellation nr 196 om åtgärder mot missförhållanden på handelsfartyg Ordet lämnades på begäran till HerrBENGTSSON i (c), som yttrade: Det förekommer ibland att svenska redareregistrerar sina faryg under främmande flagg för att undgå den svenskalagstiftningen och på så sätt skaffa sig fördelar. Under de senaste dagarnahar ett cypriotiskregistrerat fartyg bogserats in och ankrats upp på Rivöfiorden,. Fartyget befinner sig enligt tidningsuppgifter i ett skick somnärmast kan betecknas som sjöodugligt. Fartygets besättning har uppenbarligenbefunnit sig i en livshotande situation. Föratom den nämnda risken har det enligt tidningsuppgiftervarit brist pä såväl mat som värme ombord. Besättningen har uppenbarligen faritUla. Det torde också stå klart att fartyget i sitt miserablaskick det legat på inneburit en risk säväl förnedsmutsning av havsvattnet som för den övriga sjöfarten. Oklarheten i sådana här faU är tydligen stor. Jag citerarvad hamninspektör enligt Handels- och Sjöfarts-Tidninghar uttalat; "Som förhåUandena nu är kan vi inte ta in fartyget i hamnen.Dä finns det nämligen risk för att vi aldrig blir av med henne. Men det är junu som har hand om saken. TUl detta kommer att ävenäganderättsförhållandena tydligen är oklara." Sjöfartsverkethar nu ombesörjt att fartyget tagits in i hamn. Förutom att besättningen har utsatts för alltför storarisker orsakar sådana händelser också ett omfattande och onödigt arbete förlotsar, tuU och polis. Samhället åsamkas kostnader. Med hänvisning till det anförda anhåUer jag om kammarensmedgivande att till herr justitieministern få stäUa följande fråga: Är statsrådet beredd medverka till såväl ändrad svensklagstiftning som internationella överenskommelser för att förebygga sädanamissförhållanden som kommit genom händelserna kring detcypriotiskregistre-rade fartyget I? Denna anhållan bordlades. Nr 105 § 12 Interpellation nr 197 omsysselsättningsskapande åtgärder i norra Ordet lämnades på begäran till HerrMAGNUSSON i (s), som yttrade: Ledningen för Facit har bekantgjort vilkaåtgärder den ämnar vidta för att sanera koncernens ekonomi och produktionsverksamhet. Ingreppen är utomordentligt drastiska. De drabbar under detvä närmaste åren ca 2 400 anställda. Indirekt berörs många tiotusentalmedborgare, bl.a. genom att de nedskärningar och avvecklingar som aviserats färdjupgående verkningar på den kommunala sidan. Enligt föreliggande uppgifter kommer omkring200 arbetare och ett tiotal tjänstemän att avskedas vid koncernens fabrik iStrömstad. Därpå följande år skall fabriken säljas eUer verksamheten heltläggas ned. I ett uttalande har ordförande,, deklarerat: "Största bekymret är , där det inte finnsnågon annan industri, som kan ta tiU sig de avskedade." Verkningarna för och Tanums kommunblock harjämförts med den effekt en nedläggning av skuUe få för Göteborgsstad. Det förtjänar i detta sammanhang framhäUas, att de bådakommunernas befolkning redan nu har en ofördelaktig åldersstruktur så tillvida att andelen "gamla" är jämförelsevis stor. Om avvecklingen vidOriginal-Odhner fullföljs på angivet sätt kan man vänta sig, att i första hand deyngre söker sig bort från de närmast berörda orterna. En sädan utveckling skuUeavsevärt försvåra alternativa och framtida industrilokaliseringar tiUStrömstadsområdet. Också i det kommunalekonomiska långtidsperspektivetframstår en ytterligare förskjutning av tyngdpunkten i befolkningensåldersstmktur som ödesdiger. Med hänvisning till det sagda hemstäUer jag om kammarensmedgivande att till inrikesministern fä rikta följande fråga: Vilka arbetsmarknads- eller näringspolitiska åtgärder ämnarregeringen vidta för att skapa sysselsättning i norra ? Denna anhållan bordlades. § 13 Interpellation nr 198 om sysselsättningsskapandeåtgärder i norra Ordet lämnades pä begäran till i (c),som yttrade: Norra delen av och Tanums kommuner - har under en lång följd av år haft bekymmer med sysselsättningsmöjligheterna.Utöver jord- och skogsbrukets samt fiskets , rationaliseringhar tillkommit att stenindustrin, som varit en mycket stor 10 näringsgren, nästan heltförsvunnit. De företag som etablerats har inte kunnat gelika mänga arbetstUlfällen. En kraftig utflyttning har därför ägt Nr och pågår fortfarande. Av deföretag som etablerats i området är Original-Odhner det som 3J 1 och har företaget sysselsatt --------- Efter nedläggningen i och viss krympning sysselsattesfortfarande 450 personer i Strömstadsfabriken. Siffrorna skaU jämföras medantalet industrisysselsatta i de bägge kommunerna som utgör ca 2 000 personer. Beslutet från Facitkoncernen att avveckla Strömstadsfabrikenunder 1973-1974 utgör ett dråpslag för bygden. Den expansionsvilja i befintligaföretag och den nyetablering som efter ihärdigt arbete från kommunernas sidaoch med lokahseringspolitiskt stöd kunnat komma tih stånd har under 1971-1972delvis kompenserat Original-Odhners krympning. Möjlighet att skaffa nyaarbeten till ca 500 personer i och kräver dock extra insatserfrän alla instanser för att kunna lyckas. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att tiU herr inrikesministern stäUa följande frågor: VUka speciella åtgärder avser statsrådet vidtaga för attavhjälpa den arbetslöshetssituation som genom bl. a. Original-Odhnersnedläggning drabbar norra ? Vilka förändringar i den regionalpohtiska bedömningen avområdet aktualiseras av den kraftigt förändrade sysselsättningssituationen? Denna anhållan bordlades. § 14 Anmäldes och bordlades Kungl.Maj;ts propositioner: Nr 110 med förslag tUl tullag, m. m. Nr 117 angåendefinansiering av ett koksverk i §15 Anmäldes och bordlades följande motioner; Nr 1727 av m. fl. avlämnad i anledning avKungl, Maj:ts proposition nr 103 angående och försvarsplaneringen Nr 1728 av i Nr 1730 avfru m. Nr 1731av m. fl. Nr 1732av m. fl. Nr 1734av m. fl. Nr 1736 av m. fi. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 104 med förslag tUl ändring isjukvårdslagstiftningen, m, m. Nr 1737 av herr 5oo Nr 1738 avherrMoZ;>7 11 Nr 105------------ Nr 1739 av m. fl. den---- '' ''" "iÖrebro m. fl. Nr 1741 av hert -------------------- ----- Nrn 42 av avlämnadei anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 105 med förslag tUlvallag, m. m. Nr 1743 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 108 med förslag tiU lagomändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, m. m. Nr 1744 av /gren m. fl. avlämnad i anledning avKungl. Maj;ts proposition nr 11 5 med förslag till förordning om ändring iförordningen (1922:260) om automobilskatt, m. m. Nr 1745 av herrar och avlämnad ianledning av skrivelse nr 19 från förvaltningsstyrelse angåendetjänstebenämningarna inom § 16 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstäUts,nämligen Nr 282 () till herr justitieministern omåtgärder mot den ökade måJbalansen vid de aUmänna underdomstolarna: Harjustitieministern för avsikt att vidtaga några åtgärder för att motverkaden sedan flera är pågående ökningen av målbalansen vid de Nr 283 Fröken () tiU herr utrikesministernangående den av SIDA aviserade gåvan till : Är statsrådet beredd medverka till att tyg för den av SIDA aviseradesvenska gåvan till kommer att upphandlas hos § 17 Kammaren åtskUdes .