prot · FV0951 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Herr talmannen meddelade att i Göteborgenligt till kammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven den 1-21april. i beviljades erforderiig ledighetfrån riksdagsgöromålen. § 2 Meddelande ang. veckans sammanträden Dagens sammanträde kommer att - efter middagsuppehåll - fortsättas till omkring . Kammarens arbetsplenum inleds med en frågestund på ungefär I timme. Därefter behandlas utskottsbe-tänkandenvarvid jordbruksutskottets huvudtitel upptas först. Ärendebehandlingenavslutas senast omkring , varefter eventuellt återstående enklafrågor och några interpellationer besvaras. Sammanträdet inleds medbehandling av justitieutskottets betänkande angående kriminalvården.Ärendebehandlingen avslutas senast omkring . De utskottsbetänkanden som eventuellt inte medhinnes vidde här redovisade sammanträdena upptas vid kammarens arbetsplenum onsdagen den12 april , då mycket få nya ärenden föreligger till behandling. § 3 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 44 till försvarsutskottet, nr 62 och 7 1 tilljordbruksutskottet, nr 73 till justitieutskottet samt nr 77 tillskatteutskottet. § 4 Föredrogs och hänvisades till finansutskottet revisorers berättelse över verkställdgranskning av Stiftelsen , såvitt gäller verksamhetenunder , samt skrivelse från fullmäktige i angående ändringari bankoreglementet. Anslagen till vägväsendet, m. m. § 5 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1515-1526 till socialutskottet, nr 1527-15 34 till utbildningsutskottet, nr 1535-1537 till socialförsäkringsutskottet, nr 1538-1543 till utbildningsutskottet, nr 1544-1557 till näringsutskottet, nr 1558 till jordbruksutskottet, nr 1559 till finansutskottet, nr 1560-1566 till näringsutskottet, nr 1567 till , nr 1568 till skatteutskottet och nr 1569 till försvarsutskottet. § 6Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottets betänkande nr 14,socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 15 och 16, socialutskottetsbetänkanden nr 24 och 7, utbildningsutskottets betänkanden nr 7 och 8,jordbruksutskottets betänkanden nr 5 och 6 samt näringsutskottets betänkande nr15. § 7 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarnanr 102 och 103. § 8 Utgifterna på driftbudgeten inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 1 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar rörande utgifterna på driftbudgeten för /73 inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. Anslagen till vägväsendet, m. m. Maj;ts i propositionen1972:1 bilaga 8 framlagda förslag till medelsanvisning för /73under de skilda väganslagen m, m. att till : Ämbetsverksuppgifter anvisadesett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkte l,s. att till Drift av statliga vägar anvisades ettreservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkt B 2,s. att till Byggande av statliga vägar anvisades ettreservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkt B 3, s. 94-95), att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gatoranvisades ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkt B 4, s. 95-96), att till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gatoranvisades ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkt B 5, s. 96-97), att till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m.anvisades ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, samt att under /73 statlig lånegaranti förlån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa enskilda vägar beviljadesintill ert belopp av (punkt B 6, s. 97-98), att till Bidrag till byggande av enskilda vägar anvisadesett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkt B 7,s. att till Tjänster till utomstående anvisades ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkt B 8, s. 100) samt att till Avsättning till statensautomobilskattemedelsfond anvisades ett förslagsanslag av I (punktB 9, s. 100-101). Anslagen till vägväsendet, m m. 1 dettasammanhang hade behandlats delsmotionen 1972:35 av m. fl. (fp, c, m), delsmotionen 1972:63 av i m. fl. (s, c), delsmotionen 1972:85 av m. fl. (fp), såvitt nu var i frå- dels motionen 1972:139 av m. fl. (fp), dels motionen 1972:141 av herrJosefson i Arrie m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om utredning av dels frågan om fullständig täckning medstatsbidrag av kostnaderna för den enskilda väghållningen, dels frågan omformerna för byggande och drift av enskilda vägar, dels motionen 1972:248 av i Ulfsbyn (c), dels motionen 1972:250 av herrFälldin m. fl. (c) vari hemställts att som sin mening gav Kungl.Maj:t till känna att vägplaneringen såsom ett instrument i lokaliserings- ochregionalpolitiken skulle syfta till en positiv befolknings- ochnäringslivsutveckling i landets olika delar enligt i motionen angivnariktlinjer. dels motionen 1972:253 av i Skärstad m. (c), Anslagen till vägväsendet, m. m. delsmotionen 1972:354 av i Agnas m. fl. (m), delsmotionen 1972:355 ay i Gäddvik m. fl. (m), delsmotionen 1972:360 av i m. fl. (fp), delsmotionen 1972:517 av i m. fl. (m), dels motionen 1972:528 av herrarLarsson i (fp) och (), dels motionen 1972:531 av herrNilsson i Agnas m. fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj.tskulle anhålla att Kungl. Maj:t av trafiksäkerhetsskäl verkställde utredningsyftande till begränsning av vägsaltets användning, dels motionen 1972:533 av (), delsmotionen 1972:708 av herrar Antby (fp) och (), delsmotionen 1972:710 av i m. fl. (c), dels motionen 1972:713 av herrFälldin m. fl. (c) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att B.till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /73 anvisadeett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, C. som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna att denförestående revisionen av flerårs- och fördelningsplanerna skulle bygga påförutsättningen att vägplaneringen såsom ett instrument i lokaliserings- ochregionalpolitiken skulle syfta till en positiv befolknings- ochnäringslivsutveckling i landets olika delar, D. 1. skulle avslå förslaget attbeteckningen på anslaget Bidrag till kommunala vägar och gator ändrades tillreservationsanslag, 2. hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om att utredningenangående den kommunala ekonomin fick i uppdrag att undersöka verkningarna avändrad beteckning på nämnda anslag, dels motionen 1972:7 1 5 av m. fl. (fp, s, c,m), delsmotionen 1972:7 16 av m. fl. (fp, s, c, m), delsmotionen 1972:7 1 7 av i Skärstad m. fl. (c), dels motionen 1972:721 av herrLothigius m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga, yrkats att utbyggnaden avmotorvägarna E 4 och E 6 påskyndades och att förslag om avgiftsfinansiering avstörre broar och motorvägar förelades , dels motionen 1972:722 av m. fl. (fp). delsmotionen 1972:1178 av i m. fl. (c, fp), dels motionen 1972:1180 av herrBengtsson i m. fl. (c) vari hemställts att till Kungl. Maj:tuttalade att halkbekämpning med hjälp av salt borde upphöra, dels motionen 1972:1182 av m. fl. (c), dels motionen 1972:1191 av herrFransson (c) och herr förste vice talmannen (), dels motionen 1972:1197 av herrHelén m. fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde attett program för en ökning av väganslagen föreladesriksdagen, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna att vidfördelningen av väganslagen mellan riks- och länsvägar stor hänsyn skulle tastill behovet av ett från närings- och regionalpolitiska synpunkter välfungerande vägnät, att beslutade att till Bidrag till drift avenskilda vägar m. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas mot aiitomobilskattemedlen, samt att riksdagenbeslutade att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator /73 anvisa ett förslagsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen, dels motionen 1972:1201 av herrHörberg m. fl. (fp, c, m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tbegärde att statsbidragen för drift av kommunala vägar och gator skulle enligtstatsbidragskungörelsens nuvarande föreskrifter bibehålla karaktären avförslagsanslag, dels motionen 1972:1211 av herrMagnusson i m. fl. (vpk) vari, såvitt nu var i fråga,föreslagitsatt uttalade sig för ett förbud mot saltning av vägar ochgator, dels motionen 1972:1213 av i m. (c), dels motionen 1972:1223 av herrar Rimås (fp) och (), dels motionen 1972:1226 av herrStadling m. fl. (s, c) vari hemställts att som sin mening uttaladeatt spridning av vägsalt borde upphöra, dels motionen 1972:1229 av (), dels motionen 1972:1230 av m. fl. (c), dels motionen 1972:1233 av herrWestberg i m. fl. (fp) vari föreslagits att hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om I. att flerårsplanen för vägbyggandet perioden 1970-1974omprövades i syfte att få en snabbare upprustning och utbyggnad av vägnätet isynnerhet i regioner där det var angeläget att stärka förutsättningarna förnäringslivet Anslagen till vägväsendet, m. m. Anslagen tillvägväsendet, m. m. samt 2.att frågan om fullständig täckning med statsbidrag för den enskildaväghållningen och formerna för byggande och drift av enskilda vägar gjordestill föremål för utredning samt dels motionen 1972:1236 av m. fl. (m). 1. attriksdagen för /73 anvisade a. till : Ämbetsverksuppgifter ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. till Drift av statliga vägar ett reservationsanslag av914 , att avräknas mot automobilskattemedlen, c. till Byggande av statliga vägar ett reservationsanslagav , att avräknas mot automobilskattemedlen, a. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag åmotionerna 1972:1201, 1972:713 och 1972:1197, sistnämnda båda motioner såvitt nu var i fråga, till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för /73 anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. skulle avslå motionen 1972:713 i vad den avsåg begäranom utredning rörande verkningarna av ändrad beteckning på driftanslaget, 3. att riksdagentill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /73anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, a. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag åmotionerna 1972:713 och 1972:1197, nämnda motioner såvitt nu var i fråga, till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /73 anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobil skattemedlen, b. medgav att under /73 statliglånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa enskilda vägar bevilja des intill ett belopp av I , 5. attriksdagen för /73 anvisade a. till Bidrag till byggande av enskilda vägar ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. till Tjänster till utomstående ett förslagsanslag av10 , att avräknas mot automobilskattemedlen, c. till Avsättning till statens automobilskattemedelsfondett förslags anslag av I , 6. att i anledning av departementschefensuttalanden samt motionerna 1972:250, 1972:713 i vad avsåg förestående revision av flerårs- och fördelningsplanerna, 1972:1197 i vad avsåg fördelningen av väganslagen mellan riks- och länsvägar, 1972:141 och 1972:1233, sistnämnda motion i vad avsåg bidragsgivningen till enskilda vägar, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande den fortsatta vägplaneringen m. m. samt frågan om statsbidragsgivning till enskild väghållning, 7. attriksdagen skulle avslå a. motionen 1972:85 i vad avsåg skrivelse till Kungl.Maj:t om den långsik tiga. 1972:1 197 i vad avsåg skrivelse till Kungl. Maj:t omett program för en ökning av väganslagen , 8. attriksdagen skulle avslå a. motionen1972:1178, b. motionen1972:1191, c. motionen1972:35, g. motionen 1972:1233 i vad den avsåg omprövning avflerårsplanerna för vägbyggnader , 9. attriksdagen skulle avslå a. motionen1972:715, b. motionen1972:716, c. motionen 1972:721 i vad avsåg utbyggnaden avmotorvägarna E 4 och E 6, 10. att riksdagenskulle avslå morionerna 1972:528, 1972:1213, 1972:63 och 1972:354, 11. att riksdagenskulle avslå a. motionen1972:708, b. motionen1972:722, c. motionen1972:517, 12. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:721 i vad den avsåg begäran om förslag tillavgiftsfinansiering av större broar och motorvägar, 13. att riksdagenskulle avslå a. motionen1972:1230, b. motionen1972:1223, c. motionen1972:248, 14. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1182, 15. att ianledning av motionerna 1972:531, 1972:1180, 1972:1226 och 1972:1211,sistnämnda motion i vad den avsåg förbud mot saltning av vägar och gator, somsin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört rörande de imotionerna upptagna frågorna om användande av salt på vägarna m. m., 16. att riksdagenskulle avslå a. motionen1972:533, b. motionen1972:253. Anslagen till vägväsendet, m. m. 1. beträffande anslaget till Bidrag till drift avkommunala vägar och gator av herrar i (fp), (),(). Anslagen till vägväsendet, m. m. iHeden (c), (), () och Komstedt (m), som ansett attutskottet under 2 a bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till morionerna 1972:1201, 1972:713 och 1972:1197, sistnämnda bådamotioner såvitt nu var i fråga, till Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator för /73 anvisade ett förslagsanslag av ,att avräknas mot automobilskattemedlen. 2. beträffandeanslaget till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. av herrar i (fp). (), i Heden (c), () och (), som ansett att utskottet under 4 a bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionerna 1972:713 och 1972:1197, nämnda motioner såvitt nu var ifråga, till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /73anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, 3. beträffandeavgiftsfinansiering av större broar och motorvägar av herrar i (fp), (), () och Komstedt (m), som ansett att utskottet under 12 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1972:721, såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj:t tillkänna vad reservanterna anfört rörande försök med avgiftsflnansiering av vissastörre broar och vägar. HerrGUSTAFSON i (fp): Jag kommer att tala för de tre reservationersom finns vid den här punkten men jag vill först understryka en sak, nämligenatt det inte är reservationer som är karakteristiskt för betänkandet på dennapunkt, utan vad som är karakteristiskt för betänkandet på denna punkt -liksompå flera andra som vi senare kommer att behandla är att man från olikautgångspunkter har lyckats komma till en enhällig uppfattning inom utskottet,och det tror jag är mycket värdefullt med tanke på den ökade betydelse somtrafikpolitiken får i vårt samhälle. Utskottet föreslår sålunda enhälligt med anledning avmotioner att skall få i uppdrag att göra en översyn avstatsbidragssystemet för enskilda vägar och föreslå, de förbättringar i dettasystem som kan befinnas erforderliga. Detta är viktigt med tanke på desvårigheter som enskilda väghållare brottas med. Utskottet föreslår också enhälligt med anledning avmotioner att Kungl. Maj:t uppdrar åt att låta sammanställaoch utvärdera erfarenheterna från saltningen av vägarna och att resultatethärav redovisas för . På ytterligare en punkt, som är ännu väsentligare, har viinom utskottet lyckats att uppnå enighet, nämligen när det gäller den fortsattabehandlingen av den mer långsiktiga vägplaneringen. Statsverkspropositionen är särskilt intressant,eftersom den redovisar departementschefens syn på Vägplan 1970, som var ettresultat av enutredning som arbetade för att dra upp riktlinjerna för vägpolitikenfram . har gjort ett mycket värdefullt arbete.Det kanske finns anledning att understryka det med tanke på den kritik som frånmånga håll, även från vårt häll, har riktats mot den. Den har utarbetat enmetodik för den långsiktiga vägplaneringen och en ekonomisk kalkylmodell förbedömning av vägprojekt. I denna kalkylmodell har utredningen försökt göra ensamhällsekonomisk beräkning. Man har tagit med bilarnas driftkostnader,tidsåtgängen, trafikolyckor m. m. När det gäller att göra en kalkyl som beaktaräven andra faktorer än den rena trafikekonomin har man beträffande vägarnahunnit längre än vad som är fallet beträffande något annat transportmedel. Kritik har emellertid riktats mot kalkylmodellen både frånfolkpartiet och från andra partier. Vi har påpekat att kalkylen, trots att denär ett ambitiöst försök, inte tar tillräcklig hänsyn till det förhållandet atttrafikpolitiken måste inordnas i en regionalpolitisk målsättning att kalkylenfortfarande i alltför stor utsträckning är en trafikekonomisk kalkyl. Hur man gör sådana kalkyler för vägpolitikens lönsamhet ärinte bara av teoretiskt intresse utan det påverkar på ett mycket handgripligtsätt fördelningen av vägmedel mellan olika delar av landet. I rådande läge medde kommunsammanslagningar som förekommer har vi fått större behov avkommunikationer mellan olika delar av kommunerna. Skolskjutsarna får en alltstörre betydelse genom centraliseringen av skolsystemet, och vi vet vilkasvårigheter föräldrar, som enligt moderna begrepp inte bor särskilt centralt,redan nu kan ha att få tillfredsställande transporter för sina barn till skolorna.Det har vidare skapats kommunikationsproblem t. ex. genom utflyttningen avstatliga verk, varigenom nya trafikbehov uppstår, och inte minst genom hela vårregionalpolitiska satsning. Det är som vi ser det viktigt att trafikpolitikensamverkar med regionalpolitiken. Annars kommer kanske en regionalpolitisksatsning, som man gör med olika medel, inte att stödjas av trafikpolitiken utankommer måhända i vissa fall att direkt motverkas av denna. Detta vill vi tillvarje pris undvika. Det är med mycket stor tillfredsställelse jag har läst vaddepartementschefen säger i statsverkspropositionen beträffande den ambitionsom man måste ha att inordna trafikpolitiken i ett regionalpolitisktsammanhang. Vi kan från i allt väsentligt ansluta oss till dehuvudtankegångar som departementschefen där har framfört. Departementschefen säger att det behövs ett fortsattutvecklingsarbete. Vi har i en motion sagt att vad behöver ärytterligare preciseringar när det gäller den långsiktiga vägpolitiken. Enutredning har arbetat med detta , och resultatet av dess arbete kanrimligen inte få hänga i luften. Det är nödvändigt att det ges mera preciseraderiktlinjer för vägpolitiken. Det har också, som vi vet, begärt. har departementschefen sagt att han skall fortsättaarbetet med detta och lägga fram resultatet för regeringen. Vi hade frånfolkpartiets sida i en motion föreslagit att skulle från regeringenbegära ett mera preciserat ställningstagande till den långsiktiga vägplaneringen.Det Anslagen till vägväsendet, m. m Anslagen till vägväsendet, m m. här är juen väldigt viktig fiåga. Vi kunde inom utskottet konstatera en ganska storsamstämmighet i synen på dessa ting, och jag tycker att det var mycketvärdefullt att vi kunde ena oss om att uttala att det fortsatta planerings- ochutredningsarbetet skulle bedrivas med all möjlig skyndsamhet och att somresultat härav ett långsiktigt program för de totala väginvesteringarna inomlandets olika delar skulle föreläggas . Det är vi alltså överens om iutskottet. Däremot finns det olika uppfattningar om hur storaresiirser som i framriden skall behöva tillföras vägväsendet. Det framgår avmotionerna och i någon mån av de reservationer som jag kommer att säga någraord om i det här sammanhanget. Från sida hade begärts attregeringen skulle lägga fram en plan för ökning av väganslagen under denärmaste åren, Det ingick i den kompromiss som träffades i utskottet att viinte fullföljde det kravet. Frågan om hur stora belopp vägväsendet behövertillföras man kan kanske dra ut perspektivet ända till1985 - har utskottet inte tagit ställning till. Som jag ser det blir den rättatidpunkten att ta ställning till detta när får sig förelagt detlångsiktiga program som utskottet har uttalat sig till förmån för. Oavsett hur vi ser på möjligheterna att tillföra vägarnaekonomiska resurser , tycker jag nog att vi bör kunna vara överensom att det behövs stora resurser för vägar. Jag tror inte attutskottsmajoritetens talesman kommer att ge uttryck för någon annanuppfattning, när jag nämner vad säger om behovet. Det är sant attunder 1971 sattes det i gång beredskapsarbeten för ett sammanlagt belopp av 500miljoner kronor. Det är ett mycket stort belopp; det är i varje fall dubbelt såstort som det belopp man brukar få i AMS-medel, och man skulle kunnatro att saken därmed i stort sett skulle vara klar. Men sä bedömer man intedetta från sida. generaldirektör har sagt att man trotsde stora AMS-insatserna inte kommer till rätta med den sjunkande vägstandarden,som han uttrycker sig. Han sammanfattar läget så här: "Vi har inte tillräckliga anslag för atttillfredsställande kunna underhålla våra vägar. Vi har inte tillräckligabyggnadsanslag för att upprätthålla pågående arbetsvolym och än mindre för attfullfölja flerårs-och långtidsplanema. Vi har inte tillräckliga anslag för attge kommunerna driftbidrag i enlighet med gällande kungörelse. Byggnadsbidragettill dem blir också restriktivt. Vi har inte tillräckliga anslag till vare sigdrift eller byggande av enskilda vägar i den utsträckning som vore ekonomisktberättigat. Vi har inte tillräckliga anslag för att rationellt kunna utnyttjavägverkets resurser." Det är klart att väganslagen måste vägas mot andrastatsutgifter, och det kan hända att det blir trångt vid avvägningen, men detviktiga är att vi som en utgångspunkt är överens om de stora behov som finns. Så vill jag, herr talman, säga några ord om de trereservationerna. Jag skall ta dem bakifrån. Reservationen 3 säger att man försöksvis bör prövaavgiftsfinansiering av vissa motorvägar och större broprojekt men att dettaskall ske endast i de fall då det finns alternativa färdvägar där ingen avgift utgår. Bakgrundentill detta är att man beräknar att det blir stora behov av vägbyggande ifortsättningen. Om vi skall bygga motorvägar, vilket är motiverat ur mångasynpunkter, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt, kommer det att sluka storabelopp, och risken är att det inte blir tillräckligt mycket pengar över för ettväl fungerande riksvägnät och länsvägnät, som det heter enhgt de gamlabeteckningarna. Därför menar vi reservanter att man försöksvis borde kunnapröva ett avgiftssystem. Jag yrkar bifall till reservationen 3. I reservationen 2 begäres en ökning av driftanslaget förenskilda vägar med . De enskilda vägarna är mycket viktigafrån regionalpolitisk synpunkt när det gäller virkestransporter, när det överhuvud taget gäller möjligheterna att få en ekonomisk och social utjämning iglesbygderna, och de är även viktiga för fritids- och friluftsliv. Här ärforhållandena sådana att statsbidragskungörelsen de facto satts ur kraft. HerrDahlgren kommer att närmare beröra denna fråga, och jag nöjer mig med att yrkabifall till reservationen 2. Reservationen I slutligen, herr talman, fästeruppmärksamheten vid ett mycket viktigt förhållande. Det är nämligen så attdepartementschefen genom att ändra ett halvt ord minskar anslaget tillkommunerna med inemot utan att så att säga förändrabeloppet. Han har faktiskt höjt beloppet, men det är en helt annan sak.Departementschefen säger att det i fortsättningen skall vara reservationsanslagoch icke förslagsanslag till drift av statsbidragsberättigade kommunala vägaroch gator, och det innebär att de anslag som departementschefen föreslår intefår överskridas. Det är så att staten skall bidra avkostnaderna för underhållet av statsbidragsberättigade gator och vägar.Eftersom det är omöjligt att veta precis hur stora underhållskostnaderna kanbli det beror på snöröjning och andra saker som man inte kan beräkna i detalj- är detta just ett /ö«/a.sanslag och får därför överskridas. Anslaget utgårefter vissa grunder, och storleken på det utbetalda beloppet blir beroende avden verksamhet som bedrivs i enlighet med dessa principer. utsätter kraven för mycket hårda prutningar, ochkommunerna får därför inte alls vad de skulle vilja ha.