prot · FV09136 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta beslut har tydligen inte trängtut och inte ägt tillämpning, och på det viset fritas alla från beskyllningar.Men som jag sagt i motiveringen i min interpellation är dennapersonalkontrollkungörelse så flexibel i sin utformning att det finns kryphålför en klar och medveten åsiktsregistrering. Men trots att JO inte prickatnågon i sin utredning och allt enligt JO egentligen är frid och fröjd harregeringen ändå gett ut en anvisning om en förskjutning av säkerhetspoUsensarbete. Såvitt jag kan utläsa av citatet i statsrådets svar skall degrupper som säkerhetspolisen inte tidigare ägnat så stor uppmärksamhet nu tasmed i säkerhetspolisens verksarahet. Innan jag går vidare skall jag göra en liten tillbakablick,och jag kan konstatera att det hänt en del . erkänner manöppet att det har förekomrait åsiktsregistrering - och enligt min meningförekommer den fortfarande. Tänker man tillbaka bara tiU mitten av 1960-taletkan man erinra sig att det då förnekades intensivt att det förekomåsiktsregistrering. - Det är litet av den bakgrunden som vi inte får glömraanär vi skall diskutera dessa frågor. Inriktningen av poUsens arbete harvarit: vänsteråsikter är farUga för det här sarahället. Man har tagitytterlighetsäsikter till intäkt för det berättigade i att förfölja vänstern, t.o. m. radUcala socialdemokrater. PoUsen sysslar raed åsiktregistrering, gör anteckningaroch bedriver spaningar på människor. Det gör den, säger raan, för att skyddadet här samhället. Men vi har ett samhälle sora vilar på en kapitalistiskgrund; det är ett fåtal som äger produktionsmedlen, och de människornabestämmer över våra ekonomiska förhållanden. Det är tydUgen den kapitalistiskastaten som polisen vill skydda. Under alla år har man haft koraniunister överstpå listan över samhällsomstörtare. Denna enorma ensidighet är ett bevis påvilket tänkesätt som råder inora polisledningen. Jag vill även ta som exempel hur polisen grundligtuppmärksammat freds-, Vietnam- och andra progressiva demonstrationer i det härlandet, bl. a. för att förhindra att de skulle få en sådan utformning somarrangörerna ville ha. Man har också visat en aktningsvärd aktivitet när detgällt att bevaka de här demonstrationerna, utom pä en punkt -nämligen när detförekommit rent fascistiska provokationer, exempelvis att motorcyklar åktigenom demonstrantgrupperna, att man slagits m. m. Flera demonstrationer harblivit störda, men någon polis dyker sällan upp förrän efteråt. Aktiviteten harvarit väldigt låg när grupper som exempelvis Demokratisk allians provoceratbråk. Med det anförda vill jag bara påstå att polisen säkertspelaren mycket självständig roll i den här åsiktsregistreringen. Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. Formuleringen att anteckning inte får göras enbart av det skälet attnågon tillhör en poUtisk organisation ger möjligheter rill egna tolkningar. Jag frågar mig: Vad ligger bakom att inte ens aUariksdagspartierna får vara med i en parlamentarisk lekmannarepresentation?Anses en kommunist fortfarande av regeringen och även av polisen utgöra ensäkerhetsrisk? Parlamentarikerna har en viss kontroll av vilka som finnsregistrerade. Vidare finns spaningsanteckningar, sora endast skall varaminnesanteckningar. Dessa skall förstöras, men har man någon kontroll över det?Tillåt mig betvivla det! Med den bakgrund som poUsens arbete haft i alla tiderbetvivlar jag det ganska starkt! Jag vill gärna beröra några fall som tagits upp i pressenunder det här året. Det gäller först agentvärvningen. JO har inte funnit någotegendomligt i polisens metoder. Men granskar man fallen litet närmare komraerraan fram till att det är människor med progressiva politiska åsikter som skaUbevakas. Särskilt markant är detta i fråga ora fallet i . Att agentenhämtades från konservativ skolungdom för att klarlägga vilka som tillhördeFNL-gruppen var naturligtvis fuUt riktigt enligt polisens sätt att arbeta. Helainriktningen är klar: Det är en uppenbar inblandning i den svenskainrikespolitiken från säkerhetspolisens sida. Det speglar också efter vilkahypoteser man arbetar. I fråga om fallet vid luftfartsverket, som jag hänvisaderill i min interpellation, skall man komma ihåg att i den kungörelse som träddei kraft slås fast att en person inte skaU registreras enbart för att hanrillhör en viss politisk organisation. Ändå utlämnades uppgifter om attdenna person hade tillhört en viss organisation och att han hade uttryckt t.ex. sådana åsikter som att var en kapitalistisk stat. uppgifter vartydligen anledningen till att luftfartsverket klassade denna person som ensäkerhetsrisk. Omdömet om handläggningen av detta ärende och JO:s utredningvisar att vi har, som uttryckte det , en kapitalistisksäkerhetspolis. Man kan i detta sammanhang ställa frågor: Förekommer detfortfarande registrering av politiska sympatier eller Uknande harmlösauppgifter? Används sädana uppgifter för att stämpla en person som säkerhetsriskpå arbetsplatsen? Med hur stor omsorg bevakar lekmannarepresentanterna irikspolisstyrelsen vUka uppgifter som lämnas ut från register? Sådanafrågor ställer man, när man har läst JO:s utredning. Värnpliktsriksdagen i uppenbarade framför allt ensak: integreringen mellan den militära och den civila säkerhetspolisen. Trotsatt man på värnpliktsriksdagen lyckades förstöra alla originalhandlingar blevdet ändå klart att det var fråga om en registrering av åsikter. Men det kanskefår kallas för minnesanteckningar! Skillnaden mellan direkt registrering ochminnesanteckningar kan i vissa lägen vara Uka med noll. Jag vill i detta sammanhang även påpeka att den militärasäkerhetspoUsens verksamhet på detta område förnekades avförsvarsministern i ett svar på en enkel fråga ställd av mig här i . Jag kan inte komraa ifrån raisstanken att polisen tolkarregeringens direktiv på sitt eget sätt. Eller också arbetar poUsen raeddeparteraentets goda minne. Jag ser det som en risk när polis och militär i ettland växer sigalltför starka och själva avgör vad de skall syssla med. Och jag vill därförfråga: När tänker regeringen ta initiativ till att ;s politiska åsiktsregistreringunder allsidig kontroll, under medverkan från alla partier,definitivt förintas? Kan man räkna med en skärpt övervakning av efterlevnadenav de senaste direktiven från regeringens sida angående säkerhetspolisensarbete? Ang SÄPO.-s åsiktsregistrering, m. m. FruKRISTENSSON (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Svaret är, tycker jag, htet oklart. Det beror väl på attstatsrådet har blandat ihop dels frågan om personalkontrollen, dels frågan omhur regeringen tänker behandla personer som har för avsikt att begå politiskavåldsbrott - alltså de frågor som har behandlats av komraissionen förförebyggande av politiska våldsbrott. Det gör att man inte får ett riktigtgrepp om statsrådets svar på själva den fråga som jag har ställt, nämligenpersonalkontrollen. Den del av svaret sora rör min interpellation tycker jagockså är ganska oklar för att vara författad med herr statsrådets, som jagtror, ganska vassa penna. Jag har verkligen försökt analysera vad svaretkonkret innebär på den här punkten, men det har varit svårt -vilketnaturligtvis kan bero på mig själv. Det är givet att frågor som hänger samraan medpersonalkontrollen i viss utsträckning är hemliga, så att raan är förhindradatt så öppet diskutera saken sora raan skulle vilja göra för att verkligenbelysa den och få klarhet på alla punkter. Men vi måste hålla oss till detfaktum att regeringen har förändrat tillämpningsföreskrifterna. Dels harregeringen menat att beslutanderätten beträffande tillämpningsföreskrifternaskall ligga hos Kungl. Maj:t, dels har man också förändrat tillämpningsföreskrifternakonkret. I det hänseendet menar jag att vi är.helt oförhindrade att diskuteravad förändringen faktiskt innebär. Med anknytning till inlägg skulle jag viljahänvisa till den enligt min mening mycket hetsiga och omotiverade debatt som ivåras fördes beträffande SÄPO-verksamheten och sora gav justitieombudsmannenThyresson anledning att göra sin utredning. Det finns också skäl att återigennotera att JO själv i fråga om säkerhetspoUsen inte funnit anledning tillerinran raot tillämpning av gällande föreskrifter ellereljest mot det sätt på vilket verksamheten utövas. Det enda han säger är att enviss komplettering kunde vara påkallad för att effektivisera övervakningen avvissa extreraistorganisationer. Kanske är det detta som regeringens ändringsförslag harsyftat rill. När det gäller en grupp av organisationer, som regeringenrubricerar som "organisationer och grupper som kan befaras här i riketeller i andra stater bedriva eller ha bedrivit politisk omstörtningsverksamhetvari ingår utnyttjande av våld, hot eller tvång sora raedel", skallnämligen uppgift om"medlem i eller sympatisör med sådan organisation eller grupp antecknasi säkerhetsavdelningens polisregister". Det kan jag för min del inte tolkapå annat sätt än att för de specifika organisationerna är det fråga om en klaroch tydlig åsiktsregistrering. Man kannaturligtvis fråga sig vilka organisationer regeringen tänker Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. Om mandå går tiU regeringens presskommuniké finner man att med detta avses utländskaorganisationer. Men statsrådet interpellationssvar gör raig litetkonfunderad: är det verkligen utländska organisationer han syftar på, ellervad är det egentligen? Sedan talar regeringen om andra organisationer, nämligende som "i antaget program angivit att organisationen skall verka för attomvandla samhället med våld". Beträffande dem är läget det, att en"stor del av sådana organisationers medleramar kan emellertid antas aldrigkomraa att medverka till att vad som sålunda uttalats i programmetförverkligas. Enbart tillhörighet till sådan organisation skall därför inteutgöra skäl att anteckna någon i säkerhetsavdelningens polisregister." Men man tillägger jag är ledsen att behöva upprepa detsom statsrådet har läst upp här i kammaren: "Anteckning får dock ske,om någon medlem i eller sympatisör med sådan organisation genom sina åtgärderhar givit anledning till misstanke att han kan vara beredd att deltaga iverksamhet som innebär fara för rikets säkerhet eller som syftar till och ärägnad att med våld förändra det demokratiska statsskicket eUer påverka riketsställning sora oberoende stat." Detta är alltså en nyhet, och raan frågar sig vad dennyheten konkret innebär. Tittar man då återigen på statsrådets svar, finner manatt han som konklusion av hela resonemanget säger att "de nyatillämpningsföreskrifterna varken försämrar säkerhetstjänstens möjligheter attbedriva en effektiv spaningsverksamhet eller minskar möjUgheterna tillpersonalkontroll. I stället koramer säkerhetstjänstens resurser att bättrekoncentreras på bevakning av sådana organisationer, grupper och enskilda sorautgör en fara för vårt deraokratiska styrelseskick." Ja, är detta sant?Jag kan inte veta det - jag har inte fått det klarläggande i svaret som ger migbelägg för att det skulle vara så. Om man håller sig till regeringens direktivtiU , sä menar jag nog att det tyder pä en inskränkning imöjligheterna att registrera, som kan vara mycket väsentlig men sora å andrasidan kan vara rätt begränsad. Någon form av inskränkning måste väl direktivenriraligen innebära. Ett ytterligare tecken på att den tolkningen är riktig äratt herr statsrådet i sitt svar säger att säkerhetstjänstens resurser nu skallkoncentreras på den verksarahet som innebär en fara för vårt demokratiskastyrelseskick och att detta skall ske utan någon personalförstärkning. Detger mig intrycket att man tänker sig en omläggning av verksamheten, att man tarfolk från en del och för över tUl den andra delen, den sora skulle avse deutländska extreraistorganisationerna, vars medlemmar man alltid skallregistrera. Det är klart att det är motiverat att öka uppsikten överutländska extreraistorganisationer det är jag den första att hålla med om,och jag menar att den senaste tidens händelser verkligen ger belägg för detta.Jag tror säkert att denna ökade uppsikt koramer att innebär en förhållandevisbetungande arbetsuppgift för säkerhetspolisen och att det därför behövs enförstärkning på den sidan. Men jag menar också att vi harupplevt händelser och aktioner, utförda av svenska extremistgrupper, somverkligen motiverar att vi fortsätter kontrollen i den delen på oförändradnivå. Jag har frågat statsrådet vUka skäl som har motiverat attregeringen har gjort den här förändringen, och jag har inte kunnat upptäcka attjag har fått något konkret svar på frågan. I stället säger herr statsrådet attdetta inte innebär någon förändring i sak. Då skulle jag vilja fråga om igen;Är det riktigt att det inte innebär någon förändring? Och vad betyderegentligen då den här ändrade texten? man analyserar den så skulle deninnebära att som förutsättning för registrering av medleraraar i organisationersom skall verka för att omvandla samhäUet med våld skulle det krävas attvederbörande vidtar åtgärder i brottslig riktning. Men som rikspoUsstyrelsensjälv har analyserat i sin skrivelse till regeringen är ju läget det attfaktiska åtgärder av säkerhetshotande slag redan är straffbara enligtbrottsbalken. Detta gäller inte bara konkreta brott utan även försök ochförberedelser till brott, och det gäller i vissa fall stämpling. I de fallenkrävs alltså ingen särskild grund för att man skall få registrera. Men vad ärdet då som kvarstår? Vilka åtgärder är det då man tänker sig? Statsrådetkoramer naturligtvis med full rätt att säga att han tyvärr inte kan upplysa omdet därför att det är hemliga saker. Ändå menar jag att det klarläggande som riksdagenverkligen har rätt att begära av herr statsrådet är om man kommer att försämraeller inskränka möjligheterna tUl registrering av medlemmar i de inhemskaextremistorganisationerna. Kommer förändringen att innebära en begränsning?Jag tror att inga sekretessregler hindrar statsrådet att ge mig ett klartbesked på den punkten. Jag har tittat på en skrift som heter ochpersonalkontroll, författad av , som är kanshchef vid riksdagensombudsmannaexpedition och som har sysslat mycket med de här frågorna. Hantolkar den av regeringen vidtagna ändringen så att skyddet genora de nyareglerna i betydande grad koraraer att rainska i effektivitet men att endastframtiden kan utvisa betydelsen av detta. Han har kanske fel i sin tolkning,men jag tycker att det vore utomordentligt angeläget om herr statsrådet villege ett klart besked på den här punkten. Och är det så att vi blirförsäkrade om att man skall bibehåUa samma möjligheter som tidigare tillregistrering, då måste vi fråga oss vad ändringen hade för motivering. Var detbara en tom gest för att man skulle försöka håUa sig väl med grupper påvänsterkanten eller vad var motiveringen tiU det här inhoppet som regeringengjorde i en ordning som JO Thyresson ansåg var helt tillfredsställande och som,såvitt jag vet, de parlamentariska ledamöterna i ansåg varhelt rillfredsställande? Jag tycker, herr talman, att i det här landet har det häntså pass mycket som gör att vi snarare borde skärpa bevakningen änminska den. Jag behöver bara erinra om incidenterna inom försvaret. Och är detinte angeläget att vi verkligen handskas så med de här frågorna att viåtminstone kan skydda de miljarder sora vi lägger ned på vårt försvar, så attde inte direkt saboteras. Och vi har varit med om vilda strejker. Det säger ju t. o.m. Metallarbetaren på tal om strejken vid Arendalsvarvet, att det finns aUaskäl i världen att tro att exempelvis kfml(r) menar allvar när man i broschyreroch flygblad säger att man med våld skall erövra samhället. Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. det intenågonting att ta på allvar? Vi har också upplevt medvetna undermineringsaktioner påvåra fångvårdsanstalter som vi vet är organiserade av sådana härvänsterextre-mistgmpper. Jag menar, herr talman, att utvecklingen i det här landetgör att vi verkligen borde försöka skärpa vaksamheten i stället för att, om manskall döma av de formuleringar som finns i regeringens direktiv, minskavaksamheten. TUl slut skulle jag vilja föra in en annan fråga i bildensom kanske Ugger strikt formellt en aning utanför detta. Verksamhet, där raanhar att göra med sekretessbelagda handlingar, måste ju handhas av personer somman vet är pålitliga. Det är givet, och det är därför som man har personalkontrollen.Men det är också angeläget att den statliga arbetsgivaren ser till att man harpersoner i sin tjänst som är pålitliga. Jag menar att man när man anställerfolk är tvungen att försöka göra vissa referensbedömningar, sä att man kanvara säker på att den personal som man har anställt är tillföriitUg. Jag vill erinra om den incident som inträffade för ett tagsedan och sora har redovisats i tidningarna med personal inomjustitiedepartementets eget område sora tycks ha varit klart opålitlig. Nupåstår jag inte att vederbörande var i tjänst på en skyddsklassplaceradbefattning jag vet för övrigt inte om kanslihuset har någraskyddsklassplacerade befattningar. Men jag raenar med detta att det liggermakt uppå att den statUga arbetsgivaren ser ora sitt hus, så att man vet attden personal man anställer är pålitlig i synnerhet om vederbörande har tillgångtill sekretesskyddad information. Jag skall sluta med detta ochhoppas att herr statsrådet vill ge mig ett konkret svar på de frågor jag harställt. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. HerrSVENSSON i (vpk): Jag tackar för det jämförelsevis fylligasvaret - låt vara att det kanske innehöll ting som redan har hunnit bli kändavia andra kanaler. Problemet Ustasja är tvåfaldigt. Dess ena hälft hgger inomterrororganisationerna själva, dess andra ligger inom den poUtiska polisen.Det finns ett samband mellan den roll Ustasja kommit att spela i och deattityder som varit betecknande för den poUtiska poUsen. Detta är ett gammalt klassiskt problem sora har gått igeni lika väl som i . Delar av statsapparaten, vilka byggtupp sin primära lojalitet mot det politiska etablissemang som rådde före detparlamentariska genombrottet, får automatiskt en misstänksam inställning tillUberala och socialistiska rörelser medan de ofta betraktar högerextremismen somprincipiellt samhällsbevarande. Inom militär och polisiär byråkrati harhögerextremismen haft många anhängare. Det har bl. a. tagit sig uttryck i attfyra generalspersoner 1941 undertecknade det beryktade uppropet för föreningen . uttryck iMunckska kåren och vapenaffärerna. Det tog sig uttryck i att Internationellakriminalpoliskomraissionen blev ett redskap i den tyskasäkerhetstjänstens händer. Det föranledde regeringen att göra en särskildutredning om högerextremismen inora polisen (SOU 1943:5) där den 700-sidigaspecialbilagan ännu är omöjlig att få tillgång till även för enriksdagsledamot. Det tog sig det uttrycket både i och i attnär faran hotade enbart från höger inriktades det officiella trycket i huvudsakåt vänster. Det var fascisterna som konspirerade mot demokratin, det varkommunister och socialdemokrater sora haranade i interneringsläger. Upprinnelsen till Ustasjaproblemet ligger i dessaattityder. Efter kom det . Då kom rädslan frånetablissemanget för sociala omvälvningar i och Tredje världen. Med detkalla kriget följde CIA.s internationella intrigverksamhet. I världskrigetsspår följde folkomflyttningar och flyktingströmmar. De krossadefascistorga-nisationerna återuppbyggdes i , i , i och iAustrahen. Ungerska pilkorsare och Horthymän, rumänska järngardister, lettiskaSS-män, sudettyska Henleinanhängare, kroatiska Ustasjamän och serbiska cetniks aUa strömmade de till västländerna och till i en omfattning som iefterhand ter sig helt häpnadsväckande. I det atmosfär fick deett sken av respektabiUtet. Alla antikommunister var välkomna, och det frågadesinte efter motiven för antikommunismen. I detta drivhus frodades Ustasjagrupperna, de bulgariskaterroristerna och Daugavas Vanagi från . Över hur många av dessmedlemmar flödade nåden i form av svenska medborgarskap och vapenUcenser?Därför är många Ustasjamän svenska medborgare. Därför ärSS-Standartenfuhrer KarUs Lobe från välbeställd svensk. Medanvarje FNL-demonstration förut uppkallade stora polisuppbåd och inskickande avagenter i Vietnamrörelsen har Ustasja i lugn och ro byggt upp sin verksamhet. I tidigare uttalanden har talesmän för polisen införpressen förklarat, att de betraktar tvisterna mellan terroristerna och delojala jugoslaverna som interna bråk, i vilka poUsen står poUtiskt neutral.Denna attityd ter sig helt grotesk efter vad som förekomrait. Laglydigaimmigranter har Ukställts med organiserade gangsters och mördare, därför attpoUsen gubevars inte skall lägga sig i poUtiken, dvs. i Ustasjas politik. Ur denna slappa kontroU och ur dessa poUtiska attityderhärrör Ustasjaproblemet i . När jag frågade om justitieministern bedömdede förebyggande åtgärderna före flygkapningen som tillfredsställande var det inågon mån för att få detta problem belyst. Statsrådet förbigår denna sida avsaken. Han redogör för åtgärderna före kapningen men uttalar sig inte såvittjag kan se ora huruvida han anser dera tUlräckliga. Jag vill fråga öppet: Är det inte så att svenskarayndigheter, regeringen inräknad, inte har insett vidden avUstasjarörelsens verksarahet och inte heUer dess karaktär och dess grad avhänsynslöshet? Är det inte egentligen just bl. a. detta som har givit gruppernaderas spelrum och djärvhet? Och är det inte så att faran från höger på mångahåll inom förvaltningen har fördunklats av den lätt paranoida rädslan för envänsterfara? Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. 4 protokoll 1972 Nr 136-137 Ang. SÄPO.s åsiktsregistrering, m. m. Är det inte förbluffande att en Ustasjamän framträdde i TVvid tiden för konsulatkuppen i och förklarade att det inte existeradenågon kroatisk terrorism utan att de kroatiska separatisterna var en laglig ochdemokratisk rörelse? Är det inte förbluffande att just denne raan varambassadörraördaren Rebrina? Är det inte förbluffande att man hade så dåligkännedom om en person som uppträdde så öppet? För det var väl inte så att mankände honom och ändå lät honom agera? Och hur har det varit med de konkreta åtgärderna? Påsenvåren 1972 spred Ustasja hotelser mot flygUnjer på . I början avseptember hotade man vissa linjer på . Detta föranledde kontroU ochvisitering i på de hotade linjerna. Men lämnadesinrikeslinjerna veterligen åsido. Var det inte skäl att misstänka attbevakningen av utrikesUnjerna, som ju kungjordes offentligt, skulle stimuleratill aktioner mot den oskyddade inrikestrafiken? Jag tror att varje lekmanomedelbart skulle gjort sig den tanken. Och Ustasja gjorde sig uppenbarligenden tanken. Varför rann inte samma idé upp hos säkerhetstjänsten, som ju i allafall skall vara yrkesmän på området? Kapningsdramat blev en hälsosam påminnelse för myndigheteroch allmänhet. Det måste också erkännas att interpellationssvaret redovisarmånga åtgärder som är effektiva och välmotiverade, om också beklagligt-vissenkomna. Men ändå finns, mot bakgrund av vad jag här nämnt, skäl för viktigakritiska anmärkningar. Justitieministern intervjuades efter kapningen imassmedia. Hans deklarationer gick ut på att tyngdpunkten i säkerhetsarbetetborde flyttas över rill att i första hand gälla Ustasja. Det var envälmotiverad deklaration. Ur säkerhetssynpunkt måste det vara klart bättre ochen mera rationell användning av statliga resurser att verkligen låta dem sysslamed sådana personer som är beredda att begå de handlingar till vilkaUstasjagruppen gjort sig skyldig, än att låta dem på ett meningslöst sättfotografera en mängd ungdomar som utanför systembolag och Domus-varuhus säljerProletären eller någon annan tidning av samma art. Men chefen för den politiskapolisen talade dagen efter justitieministerns deklaration om skärpta åtgärdermot vad han tolkade som alla slag av grupper med vad han ansåg varaterroristisk anknytning. Han förbigick helt det specifika Ustasjaproblemet.