prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — ; den grundur sig på motionen 489, i vilkenföreslås en femårsplanering uv det anslug stuten skuU ge idrotten. hade jag ett trivsamt meningsutbytemed partivänner om nyttan av femårsplanen Jag skull inte upprepuvad som då blev sagt. Det kan konstuterus utt här inte hur anförts någon ny ochväsentlig synpunkt till stöd för ett kruv som riksdugen avslog förru året. Det förefuller i självu verket utomordentligt svårt uttmed någon frumgång hävdu utt just idrotten i det här uvseendet skull ges en merförmånlig ställning än åtskilligu undru utgiftsändumål. Det kun självfuUet medungefär samma slags argument anföras att behovet av långsiktiga bindningarfinns pä en lång rad olika områden. Mot det måste ställus kravet att inte finunspolitikenskull utsättas för alltför starka bindningar. Mot dennu bukgrund ber jug utt få yrku bifulltill utskottets hemställun. HerrOLSSON i KU (fp): Jug hur aldrig riktigt förstått varför man frånregeringspartiets sida så oftu skyggur för tunken på plunering, vurför munryggur tillbuku om någon händelsevis yrkur på en långtidsplunering på någotområde, vurför sociuldemokruternu inte kun höju blicken överhorisonten uv nästu budgetär. Vår ullmännu linje - jug tulur nu för folkpurtiet - är uttlångsiktig plunering är viktig på ullt fler områden och utt mun bör stimulerutill sådun planering på många områden. Det är verkligen vettig och god ekonomiatt hu en stutlig plun som unknyter till redun befintligu pluner i orgun ochorgunisutioner som mottur stutsbidrug. - Och sumtligu hur sedun tillbuku uturbetude femårspluner för sinverksumhet. På det viset är idrotten enligt min mening ett föredöme för mångubidrugsmottugure. Det väsentligu med en sådun här plunering är att man på siktfår större effekt uv vude sutsud kronu, uv vude kronu som riksdugen bevUjut.Det är ändå så vi skuU försöku hundhu de medel vi är suttu utt fördelu - så uttmun får ut mesta möjliga av pengarna. Organ isa tionss töd m. m. tiU idrotten () kort genmäle: i har väl ändå fått det här medplanering Htet grand om bakfoten. Socialdemokraterna är utan tvekan anhängareav planering i all den utsträckning som krävs för att man skall få en förnuftigsamhällsutveckling. Det är parti som hur försöktskrämmu för sociuldemokrutiskt plunhushållnings-tänkunde. Men om mun verkligenskuUe uccepteru en speciulplunering på ett sådunt här område, och på en långrud undra utgiftsområden, får mun rimligen också tu konsekvensen - utt plunerupå inkomstsidun. Annurs blir det helu tämligen vettlöst. Skull vi hu en sådunutgiftsplun får vi ber i KU och huns partivänner att också läggufrum en plun för inkomst- och skutteökningur . Eftersom jug är ett av Kungl. Muj:ts ombud iRiksidrottsstyrelsen vill jug unföru ett pur synpunkter. Jug vUl först och främst konstuteru utt vi glädjunde nogöver ullu purtigränser den här gången är överens om unslugets storlek, utt vigodkänner regeringens förslug tUl stöd åt idrotten, och utt utskottet enhälligthur tUlstyrkt Kungl. Muj:ts förslug om en höjning uv unsluget med 5,5 mUjonertiU 50,9 mUjoner. Det är klart utt mun kun önsku sig ökningur som skuUe varitännu större, men enligt min mening är det glädjande utt vi i ett unsträngtbudgetläge kun sägu utt idrotten ingulundu hur missgynnuts. Mun kun säkert påmångu undra områden peka på idrotten och sägu utt idrotten hur i dettuekonomisku läge fuktiskt prioriteruts. Men så hur vi även summu reservution som vi mötte förett år sedun, där man är ute efter ett långtidsprogram, en femårsplan. Det är,som i erinrade om, riktigt utt idrottsutredningen pä sintid föreslog detta. Men det bör påpekus utt riksdugen. Organisationsstöd m. m. tiU idrotten som iövrigt var ytterst positiv tUl idrottsutredningens förslag, på den punkten varavvisande. Man unsåg 1970, då vi i riksdugen behundlude detta, att tanken på enfemårsplan inte var realiserbar, och det är den naturligtvis inte heller . I och för sig kunde det, som i Göteborgframhöll, vara önskvärt att vi på åtskilliga områden hade en sådan planering.Men såvitt jag vet finns det buru på ett område, det gäller försvaret, enlångtidsplanering av den karaktären, utt mun i förväg kun räknu ut unslugensstorlek. Jug tror uldrig att vi kan komma frum till utt riksdugen på dettuområde skulle uvstå från sin årligu prövning. Riksdugen godkände för sin delprincipernu 1970, men vi torde även i fortsättningen få räknu med utt vi årefter år kommer utt få tu ställning till unslugens storlek. Överläggningenvur härmed slutud. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservutionen av i Lane-Herrestud m. fl., ochförklurudes den förru propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Cunnarskog begärt votering upplästes och godkändes föHandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservutionen av i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertalet uv kammurens ledumöter ha röstut för ju-propositionen. Dåherr i Gunnurskog begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsupparat. Denna omröstning gav föHunde resultut: () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Utskottets hemställan bifölls. §19 Omlagstadgad ångervecka vid hemförsäljning mot kontant betalning Föredrogs lagutskottets betänkundenr 5 i uniedning uv motioner ungående vissa ändringar i lugen om hemförsuHning. I dettu betänkande hude behandlats motionen 1972:163 av m. fl. (fp) varihemställts att rUcsdagen beslutade att lagstadgad ängervecku infördes även vidhemför-säHning med kontuntbetalning, om priset uppgick till minst 200 kronorsamt Om lagstadgad ångervecka vid hemförsäljning mot kontantbetalning motionen 1972:318 av herrur i (fp) ochRomunus (fp). A. uttmotionen 1972:163 skulle uvslås sumt B. utt motionen 1972:318 skulle uvslås. Reservution hude uvgivts beträffunde frågun om kontunköpskulle omfuttus UV lugstiftningen uv herrur i (fp), Svunström(c), i Fulköping (c) och Annerås (fp), vilku ansett att utskottetunder A bort hemställu, utt riksdugen i uniedning uv motionen 1972:163 hos Kungl.Muj:t skulle unhällu om förslug till sådun ändring uv lugen (1971:238) omhemförsäHning utt lugen kom utt omfuttu också kontuntköp då priset uppgick tUlminst . I vår purtimotion nr 153 ungåendekonsumentpolitiken finns ett avsnitt som berör hemförsäHningen och där detkonstuterus utt hem försäHningen från konsumentsynpunkt aren försäHningsformsom är förenud med mångu nuckdelur. Genom utt säHaren är mer inställd på attsäHa än vad som är normult i butikshundeln och köparen inte ulltid är beredd påköp när kontukten tus humnur köpuren lätt i psykologiskt underläge. VidhemförsäHning föreligger inte heller möjligheter till en jämförelse uv pris,kvulitet och service mellun konkurrerunde produkter. Vid förra årets riksdug untogs en lug om hemförsäHning m.m. som ger konsumenternu möjligheter att frånträda köpeavtal o. d. Denna lughur inte vurit i kruft för utt mun redan nu skull kunnuuttulu sig om dess verkningur. Men i sumbund med utt lugen untogs frumfördesfrån vårt håll kruv på kompletteringur. Regeln om ängervecku gäller inte vid kontunt betalning ochsamtidig leverans, men det finns skäl utt untu utt en ökud försäljning medkontuntköp sker. För äldre personer finns ett behov uv lugskydd motöverrumplunde försäHning i bostuden. Av den anledningen föreslås att enlagstadgad ångervecka införs också vid hemförsäHning med kontant betulning, ompriset uppgår tUl . hur behundlut motionen och uvstyrkt densammamed motivering att eftersom lugen om hemförsäHning vurit i kruft endust Om lagstadgad ångervecka vid hem-försäljning mot kontantbetalning något merän hur inte tiUräckligu erfurenheter vunnits UVlagstiftningen och dess verkningar. Utskottet finner inte skäl att frångå den bedömning somgjordes då frågan övervägdes vid förra årets riksdag men understryker att detär ungeläget att utvecklingen uv hemförsäHning mot kontunt betulning föHs meduppmärksumhet. Utskottet förutsätter utt bl. a. konsumentombudsmannen skall hasin uppmärksamhet riktad på frågorna. I den reservation som är knuten till betänkundetfrumhålles, utt utskottet redun vid behandlingen av frågan vid föregåenderiksdag ansåg att det förelåg skäl för utt också kontuntköp skulle omfattus uvlugstiftningen. Efter det att lagen trätt i kruft finns det ull uniedning uttanta att hemförsäHning mot kontunt betulning hur ökut. Det är ägnut att väckaoro. Jug är ungelägen om utt understryku utt det finns mångu firmor som urbetarseriöst när det gäller hemförsäHning men att tyvärr inte ullu gör på detsättet. Därför föreslår vi utt dennu ängervecku skulle införus. Som jugtidigure hur frumhållit kommer köpuren onekligen i ett psykologiskt underläge.Därför är det enligt reservunternus mening ett behov av lagskydd motöverrumplande försäljning i hemmet. Äv den unledningen, fm talman, ber jag att få yrku bifulltill föreliggunde reservution. Idettu unförunde instämde i Fulköping (c). HerrSVEDBERG (s): Lugen om hemförsäHning, som trädde i kruft den1 , ger konsument möjlighet att frånträda vissa köpuvtal, vilket herrAnneräs berört här. Köparen får en ångervecka, då hun har möjlighet utt hävuuvtulet. Lugen omfuttur ulltså inte försäHning mot kontant betulning om godsetsumtidigt överlämnus och ej heller försäHning per telefon. När lugen untogs vidfjolårets riksdag förelåg motioner - som nämndes här -med i stort sett summuinnehåll som de här behundlude och med summu yrkunden, nämligen utt lugen även skulleinnefatta just de nämnda försäHningssätten. Beträffande kontantköpen ansåg utskottet att skäl kundetula för att även dessu ingick i ångerveckun. Sumtidigt gick det inte uttbortse från utt enligt den allmännu meningen en affär är avslutad när köparenfått vurun och säHuren likviden, och utt det kunde te sig egendomligt om ocksådylika avslutade köp skuUe kunnu rivus upp uv köparen - teoretiskt sett ävenutan någon som helst motivering. Utskottet underströk dock att utvecklingenborde föHas med uppmärksamhet och att, om det visade sig attkontantförsäHningen tog sig sådanu anmärkningsvärda uttryck utt lagenrätteligen borde omfuttu även dennu uffärsform, frågan fick tas upp tUl förnyadprövning. Reservanterna säger här utt efter det utt lugen trätt i kraft,alltså från , är det anledning förmoda jag tror det var herrAnnerås som använde det uttrycket att försäHning mot kontant betalning harökat. Enligt vud utskottet erfurit hur dock vurken pris- och kurtellnämndeneller konsumentombudsmunnen, som föder utvecklingen, ännu något materiul somkan ge underlag för en saklig bedömning uv frägun. Då detenligt utskottets mening uUtså inte finns någon bärunde motivering för utt nuändru dennu lugstiftning, som vurit i kruft endust drygt ett hulvt år, yrkusuUtså uvslug på motionernu. Jug ber,fru tulmun, utt få yrku bifull tUl utskottets förslug. Eftersom jug deltog i debutten i dettuämne och redun då hävdude utt kontuntköp skulle omfuttus uv lugen hur jug någruord utt sägu härom även . Jug unvände dä ett exempel som jug upprepur ,men jug är inte säker på utt siffrornu bhr desummu. En person säHer en s. k. äktu muttu till ett äldre pur ilåt oss sägu Smålund. Makarna säger att vi kun betulu500 kronor, och så får resten unstå. Då får mun ångru sig, men om dessumänniskor betulur hela beloppet på en gång och sålunda blir bedragna på 600kronor, skall de ulltså inte få ångru sig. Det är väl ändå en helt orimliglagstiftning. Jug behöver inte sägu mer, hoppus jag, för att förmåkammuren att bifullu reservutionen. Om lagstadgad ångervecka vid hemförsäljning mot kontantbetalning Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner guvs på bifull till dels utskottetshemställun, dels reservutionen av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen varu med övervägunde ju besvarad. Sedanherr Annerås begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kummuren bifuller lugutskottetshemställun i betänkundet nr 5 punkten A röstur ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nej hur kummuren bifallit reservutionen uv i Stockholmm. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Däherr Annerås begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Denna omröstning guv föHande resultat: () anmälde att hanuvsett utt röstu nej men murkeruts som frånvurunde. Utskottets hemställun bifölls. Bidrag tiU företagareföreningar m. lugutskottets betänkunde nr 6 i uniedning uv motionungående upphävunde av äldre giftermålsbulken och sociulförsäkringsutskottets betänkunde nr 11 i anledningav motion om rätt till sjukpenning utan hinder av att sjukanmälun ej gjorts. Kummuren biföU vud utskotten i dessu betänkundenhemställt. § 21 Meddelande ang. dagens plenum Behundlingen uv ärenden på dugens föredrugningslistukommer utt fortsätta utun uvbrott för kvällsplenum. § 22 Anslag inom verksamhetsområdeavseende företagareföreningarna, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 11 i anledning uv Kungl. Muj;ts framställningur i propositionen1972:1 om anslug för /73 inom inrikesdepurtementetsverksamhetsområde avseende före-tugureföreningurnu och uv dem udministrerudgaranti- och långivning, m. m., jämte motioner. Bidrag till företagareföreningar m. Maj;t hade i propositionen1972:1 bUaga 13 (punkten D 3, s. 173 176) föreslagit riksdugen utt tillBidrug tUl företagareföreningar m. : Administrutionskostnuder för budgetåret1972/73 unvisu ett reservutionsunslag uv . I dettu summunhung hude behundluts motionen 1972:273 uv i m. fl. (c)vuri hemställts utt riksdugen i skrivelse till Kungl. Muj:t skulle unhålla omskyndsum p;rövning och förslug till riksdugen ungående statligt stöd tUlföretagureföreningur för s. k. rådgivningsgrupper med teknisk och ekonomiskexpertis för förstärkt företugsrådgivning åt mindre och medelstoru företug ienlighet med vud som unförts i motionen, motionen 1972:577 uv m.fl. (fp) vari hemställts att rUcsdagen till Bidrag tUl företugureföreningur m.fl.: Administrutionskostnuder unvisude 15 miHoner kronor, dvs. 5 miHonerkronor utöver vud Kungl. motionen 1972:1330 uv i m. fl. (c, fp,m) vari hemstäUts att till Bidrug tiU företugureföreningur m. :Administrutionskostnader anvisade en summa av 12 midoner kronor, därvid 3miHoner kronor avsågs för uppföHnings- och bevukningsuppgif- ter UV det stutliga stödet tUl mindre och medelstora företag inom industrinsumt övrigu företug som erhållit lokuliseringsstöd sumt motionen 1972:1360 uv herrStjernström m. fl. (c) vuri hemställts utt riksdugen i skrivelse till Kungl.Muj:t skuUe unhållu om utredning och förslug ungående möjHgheternu utt ökuföretugureföreningurnus rådgiv-ningsverksumhet i frågu om murknudsföring. Bidrag till företagareföreningar rri. 1. utt riksdugenmed bifull till Kungl. Muj:ts förslug och med uvslag på motionerna 1972:577 och1972:1330 tUl Bidrag tiU företagareföreningar m. : Administrutionskostnuderför /73 unvisade ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenskulle avslå u) motionen 1972:273 angående förstärkt företugsrådgivninggenom fö re tugurefö reningurna, b) motionen 1972:1360 angående företagareföreningarnasrådgivningsverksamhet i fråga om marknadsföring. 1. beträffunde medelsunvisningen uv herrur Böriesson iGlömminge (c), i (fp), i (c), i (fp), () och Clarkson (m), som unsett att utskottet under 1 bort hemställu, utt riksdugen i uniedning uv Kungl. Maj:ts förlsug samtmotionerna 1972:577 och 1972:1330 tUl Bidrag tiU företagareföreningar m.fl.:Administrationskostnader för /73 anvisade ett reservutionsunslugUV , 2. beträffandeföretagareföreningurnas rådgivningsverksamhet uv her rur Böriesson i Glömminge (c), i (fp), Gustufsson i (c), i (fp) och (), som ansett att utskottet under 2 bort hemställu, uttriksdugen med bifuU till u)motionen 1972:273, b) motionen 1972:1360 hos Kungl.Muj;t hemställde utt frågun om en utvidgning uv företugure-föreningarnasrådgivningsverksamhet prövades i enlighet med vud reservanterna anfört. HerrANDERSSON i (fp): Jug läste i min hemorts tidning, NerikesAllehundu, följande i en ledare: "Flera tecken tyder på att den ekonomiskautvecklingen och tUlväxten i världen håller på att glida ifrån oss här iSverige. Svenskt näringsliv och tUlväxt har omgett sig med enguldkant 4* protokoU 1972. Bidrag till företagareföreningar m. som nuhåller på att förblekna. Sumtidigt som våru resurser är hårt unsträngdu hur viintecknut och övertecknut våru tillgångur och fördelut dem fel, melluntillväxtskupunde och tillväxtätunde sektorer. Det gäller därför utt återföru intresset och engugemungethos människornu från förväntningar till att inse verkligheten: att vi måsteprestera ett mycket mer kvulificerut urbete när det gäller utt utveckluprodukter och förstärku vår industriellu bus under de närmuste åren än vud vihittills gjort." Vi hur ju här i kammuren diskuterat demindre och medelstoru företugens problem, och det hur sannerligen inte blivitbättre trots att vi haft mängder av utredningar, som sysslut med de mindre ochmedelstoru företagen. Sumtidigt hur dennu företugurgrupp och svenskt näringslivi övrigt blivit klämdu genom en hårdnunde internutionell konkurrens. Dettu hurskuput ett delvis nytt läge för svenskt näringsliv. Inte minst gäller dettumångu mindre och medelstoru företug, som hur utt kämpu med en besvärunde importfrån lågprisländer. Mun kun inte heller kommu ifrån utt det nuringspoHtiskuintresset i ulltför hög grud vurit riktat mot de större företugen och derusproblem under 1960-tulet. Mun hur huft en övertro på utt ullenust dessa företugär UV betydelse för vår levnudsstundurd. Men utt därför tro utt smä ochmedelstoru företug spelut ut sin roll vore feluktigt. Det är tvärtom även radskäl viktigt som ett näringspolitiskt mål att bibehålla en stor ochutvecklingskraftig sektor av mindre och medelstora företag. Det fordras därfören attitydförändring och en meru positiv företugurfilosofi från sumhälletgentemot de mindre och medelstoru företugen, som är viktigu kuggur i detsvensku näringslivet. Men det finns mångu problem som är gemensummu för dennastora gmpp företug som betecknas som mindre och medelstoru. Det gäller bl. u. ifrågu om utbildning, information, kapitalförsörjning, administration,produktionsteknik och murknudsföring. Dettu motiverur specieUu åtgärder fördennu del uv näringslivet, och en utveckling och effektivisering UV dessuföretug måste därför frumstå som en väsentlig uppgift även ur sumhällsekonomisksynpunkt. Den mindi-e industrins meru uktivu förnyelse ochverksumhet försvårus frumför ullt av tvä faktorer, nämligen bristen påpersonella resurser och bristen på riskviUigt kupital. De här bristernu harsuccessivt uccentueruts genom den snubba tekniska utvecklingen och den ökandekonkurrensen om kupitul och murknuder. Det är därför ett vitultsumhällsintresse utt utvecklingen inom dennu sektor främjus så utt bastumöjligu produktions-resultut uppnås. En aktiv näringspoUtik, som riktar in sig på utt främja demindre företagens utveckling, bör kunna ge väsentliga fördelur åt sumhället. Nutvingus vi oftu föru en starkt defensiv näringspolitik i stället för, som viönskar, en offensiv. Det summunhänger med utt den orgunisution som i förstuhund skuU hjälpu de mindre och medelstora företagen, företugur-föreningarna, istor utsträckning tagits i anspråk för att lösa kriser och förrekonstruktioner. har många av de mindre och medelstoraföretagen drubbuts uv likviditetsproblem och undra problem som hur försutt demi en besvärlig situution. fått görunågot som liknur brundkårsutryckningur för utt kluru företugen, så utt dekunnut fortsätta sin verksamhet, som ofta är uv stor betydelse för de orter därde verkar. Den dubbla uppgiften att medverka både i en offensivnäringspolitik och i en defensiv räcker inte företagarföreningurnus resursertill. Det fordras oftu omfattunde utredningur och undru åtgärder för utt manskall få ett tUlräckligt och tillförlitligt underlag för de beslut och åtgärdergenom vilka mun kun förhindra utt företug läggs ner. Dennu defensivunäringspoUtik är givetvis nödvändig, men frågun är om man inte skulle sparakostnader för samhället och vinna mera på offensiva insatser. Det är klart att i den besvärunde urbetsmurknudssituationsom vi har är det på de flestu orter känsligt när något företag måsteinskränku driften och friställu människor från derus ordinurie jobb. Därför kunmun ifrågasätta, om det inte vore bättre att företagarföreningurnu kunde ägnusig åt en mera profylaktisk verksamhet och utt de fick ett ökat resursstöd iform UV unslug tUl administrutionen. Det skuUe möjliggöru för dem utt på ettbättre sätt bedäna de mindre och medelstoru företugen. I näringsutskottets betänkunde nr 11 behundlus ett flertulmotioner med yrkande om oliku åtgärder till förmån för de mindre företugen.Utskottsmujoriteten har - som vunligt, får jug väl sägu - inte velut beuktubetydelsen uv förstärkunde åtgärder för den här gruppen. Mujoriteten hurförlitat sig på departementschefens bedömning och uvstyrkt sumtliga motioner. Vi reservanter har tagit upp motionsyrkandena i tUlbetänkandet fogude reservutioner, fem stycken till untulet. I reservutionen 1 vid punkten 1 föreslås en uppräkning uvunsluget tUl administrationskostnader med 3 mUjoner kronor utöver vud depurtementschefenhur föreslugit. hur begärt 16 mUjoner kronor förutt föreningurnu på ett rimligt sätt skall kunna sköta sinu åliggunden, men dethur depurtementschefen inte velut lyssnu på. Vi reservunter unser utt det ärungeläget utt ge ett ökut stöd tUl företagarföreningarna, så utt de förutom uttge kreditstöd skull kunna medverka i företagumtbUdningen och med rådgivning iföretags-administrativa, juridiska, ekonomiska och produktionstekniska frågor.Allt detta är mycket angelägna uppgifter, som företagarföreningarna mednuvarande personaluppsättning inte hur möjlighet utt fullgöru. Reservationen 2, som också är fogad till punkten 1 ibetänkundet nr 11, bygger på motionen 273 uv i och gällerföretugurföreningurnas rådgivningsverksamhet. Det är ju så som det framhålUts imotionen att de små och medelstora företagen har startats av människor somoftast endast har sin yrkesutbildning. De har ingen administrativ utbUdning,och därför vore det erforderligt utt de finge det stödet UVföretugurföreningurnu, utt inom företugurföreningurnas ram skulle finnasrådgivningsgrupper som kunde hjälpa dem med plunering när det gällermurknadsföring. Som för de flesta som startar ett företag är problemet att fåkunnig personal uv uvgörunde betydelse, och de mindre företugen har inte rådatt hålla sig med sådan personal, och därför vore det angeläget att de kunde fådet stödet. Med det anförda, fru talman, yrkar jag bifall tiUreservationerna 1 och 2 vid punkten 1. Bidrag till företagareföreningar m. Bidrag tiU företagareföreningar m. HerrBLOMKVIST (s): i bödude med enbeskrivning uv det mycket besvärligu läge som svenskt näringsliv befinner sigi. Hun tog upp frågun om tillväxttukten som hun betecknade som ett problem somär mycket besvärunde. Jug skull inte tu upp någon diskussion med denna punkt just . Jag vUl bara, för att denna debutt skull bli merunyunserud, anföra att frågun om tUlväxttukten inte endust är ett problem förvårt lund utun ett problem som mun för närvurunde brottus med inomindustriländernu. Jug såg i tidningurna en rapport utt EEC-kornmissionenjust hade uppmärksammat de storu problem som dessu länder hude när det gällertillväxttukten. Jug vUl gärnu instämmu i de ullmännuvärderingur som tidigure här unförts om de mindre och medelstoru företugensbetydelse, om företugarföreningarnas roll och behovet av ekonomisku bidrug ochundru stödformer. I ett högt industriuliserut lund som vårt svurar ändå förnärvurunde dennu företagsform för en gunsku betydunde del uv vår produktion.Det finns därför all anledning att utgå från att de mindre och medelstoruföretugen även i frumtiden skull kunnu hävdu sin ställning gentemot de storaföretugen.