prot · FV09132 · 1972-12-31 00:00:00 — Benämningen kanslichef är emellertid ettmycket vidsträckt begrepp, som kanske användes mest inom och privatförvaltning, inom organisationer och på andra håll än inom offentligverksamhet även om benämningen finns där också. Jag kan förstå att man kanske har tröttnat på att resoneraom dessa tjänstebenäniningar efter alla turer som har förekommit. Icke destomindre, herr talman, tycker jag att man skall fundera en gång till på enlämplig tjänstebenämning för olika sekreterare och biträdandesekreterare, där man beaktar deras ansvarsnivå och undersöker vilkatjänstebenäniningar som i övrigt finns inom förvaltningen, inte minst inomkanslihuset, samt försöker anpassa tjänstebenämningar till dem somfinns där i motsvarande lönegrader. Avslutningsvis tycker jag att man skall överväga om inteprefixet riksdag i första hand och prefixet utskott i andra hand skall kunnakomma i fråga. Man kan också vända på det och använda ordet föredragande irespektive utskott. Det finns alltså en del möjligheter att fundera vidare på. Jag är inte ute efter att åstadkomma några finatjänstebenämningar, det är mig fullständigt likgiltigt. Men jag vill åstadkommatjänstebenämningar som har ett adekvat innehåll och ger en något så när rimligbeskrivning av både arbetsuppgifter och tjänsteställning. Därför, herr talman,tillåter jag mig att här frän talarstolen ställa följande yrkande: attriksdagen dels med avslag på motionen 1972:1745 bifallerframställningen 1972:19 utom såvitt avser tjänstebenämningar för utskottenssekreterare och biträdande sekreterare, dels uppdrar åt förvaltningsstyrelse att utredafrågan om lämpliga tjänstebenämningar för denna personal. Tjänstebenämningarna inom den inre riksdagsförvaltningen HerrROMANUS(fp): Som nämnde hör inte frågan omhur människor skall tituleras till de stora världsfrågorna. Det hindrar inteatt sådana spörsmål bör hanteras varsamt, eftersom det, om de löses dåligt, kanuppstå personalpsykologiska problem som inte är oväsentliga. Tjänstebenämningarna inom den inre riksdagsförvaltningen Det förslag som har lagts fram har, som harsagt, vissa skönhetsfläckar. Dessa borde kunna rättas till, som manundviker att lägga ned för mycken energi på att ytterligare utreda dessafrågor. Till skillnad från har och jagväckt en motion i den här frågan, där vi föreslår en något bättre lösning påtitelfrågorna för utskottens personal. För att förenkla situationen förkammarens ledamöter skall jag inte yrka bifall till vår motion, utan jag beratt få tillstyrka yrkande. Det ger möjlighet att ytterligareöverväga frågan om tjänstebenämningen för utskottens personal. Då bör manenligt min uppfattning försöka finna sådana benämningar som anger, att det ärfråga om personer som arbetar här i . Jag kan inte anse att det här är någon partipoUtisk fråga.EnUgt min uppfattning borde var och en av oss här kunna känna sig fri att röstaför yrkande, för att undvika att man här åstadkommer en lösning itrötthetens tecken, som tyvärr har alla förutsättningar att sprida en vissirritation hos de berörda. Det är, som vi alla vet, en samling människor somgör stora insatser för att vårt arbete här skall kunna fungera och som visarstor fördragsamhet med riksdagsarbetets många obekvämligheter ochegendomligheter. HerrJOHANSSON i (s): Det är mycket lätt att komma fram till ohkameningar i fråga om tjänstebeteckningarna. Man kan tycka olika bra om ohkatitlar. Man kan också anse den ena tjänstebeteckningen vara bättre än den andranär det gäller att se om den svarar mot tjänstens uppgifter. Vi kan säkertfortsätta att föra en mycket lång diskussion om detta. Redan nu har mandiskuterat frågan under några är. Bifaller nu kammaren yrkande,har vi goda förutsättningar att få fortsätta diskussionen ytterligare några år.Vill man att detta inte skall bli följetong, bör man fatta beslut . lägger nu fram ett enhälligt förslag.Det grundar sig på en utredning som har gjorts av en särskild grupp,utredningen för översyn av tjänstebenämningar inom . Det kan varanyttligt för oss alla att erinra oss att i den satt riksdagsmannen , ordförande, bibliotekarien , sekreteraren ,tf. direktören , kammarsekreteraren ochövervaktmästaren . Av denna uppräkning framgår att i arbetet hardeltagit företrädare för olika kategorier av anställda. Det förslag somarbetsgruppen har lagt fram är enhälligt. Sedan har det behandlats avförvaltningsstyrelsen. I dess förslag finns en ändring. Det gäller debiträdande utskottssekreterarna, som man önskar skall kallas föredragande. Detfinns fogat en reservation till förvaltningsstyrelsens förslag. Den har inteföljts upp i . Det har, som påpekade, varit flera turer idetta ärende. Eftersom ordföranden i utredningen sitter här i kammaren, lär hanväl själv komma att berätta om de.ssa ohka turer. Vill man undvika ytterligare turer, bör man bifalla enhälliga för- slag.Sedan kan man alltid diskutera i det oändliga om detta är de riktigabeteckningarna eller inte. uppehöll sig särskilt vid beteckningenkanslichef. När jag hör denna tjänstetitel, tänker jag närmast påchefstjänstemännen på det kommunala området. I flera kommuner är det så att denledande tjänstemannen har beteckningen kanslichef. Det kan hända att även andralåter sin tanke gå till detta. Man kan också diskutera om föredragande är denrätta titeln eller om man skall använda någon annan. Men nog speglar ordetföredragande vad vederbörande tjänsteman sysslar med. betonade att det här rörde sig inte om enpartifråga utan att var och en skulle rösta så att säga efter eget huvud. Jaghåller helt med om att detta kan aldrig vara en partifråga. Men vart skulle vikomma här i om var och en alltid skulle sträva efter att få den tjänstebeteckningsom han anser vara den riktiga? har man under stor möda arbetat sig fram till enighet,och det har skett i samråd med vederbörande personalgrupper. Det finns därförstarka skäl för att hålla fast vid detta förslag. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan. Tjänstebenämningarna inom den inre riksdagsförvaltningen () kort genmäle: Om iTrollhättan tror, att det bland personalen råder enighet om, att de avutredningen föreslagna benämningarna pä utskottspersonalen är lämpliga, är hanUla underrättad. HerrWÄRNBERG (s): Efter vad som har sagts här tror jag att det kan finnasskäl att för kammarens ledamöter redovisa på vilket sätt de nu föreslagnatitlarna har arbetats fram. Det har icke skett i trötthetens tecken utangjordes ganska snabbt. Redan då den fasta organisationen bestämdes år 1967aktualiserades frågan om tjänstebenämningarna, men något resultat kom man intefram till. Vid riksdag väcktes en motion för övrigt av i samband med organisationsutredningens förslag till enkammarriksdag, ochdenna motion vann bifall. Man fann då titlarna sekreterare ochbiträdande sekreterare för högt kvalificerade tjänstemän otillfredsställande. Förvaltningsstyrelsen har alltså fått en beställning attavskaffa sekreterartitlarna, trots att dessa titlar av många omfattas medmycket stor sympati. Förvaltningsstyrelsen tillsatte en utredning föruppdraget. Denna utredning bestod av sex personer iTrollhättan har räknat upp dem däribland tre representanter för destörsta löntagarorganisationerna här i huset. representant var utskottssekreterare. Utredningen har försökt finna titlar som har kunnataccepteras av löntagarorganisationerna men som också någorlunda beskriverarbetsuppgifternas art. Man har utgått frän att titlarna inte skulle ha någonbetydelse för lönesättningen eller för pensionen. Fullständig enighet har rått om detta. Det har därför ansetts lämphgt att ge samma titlar åt Tjänstebenämningarna inotn den inre riksdagsförvaltningen befattningshavaresom sysslar med likartade arbetsuppgifter, även om det föreligger olikheter ilönesättningen. Beträffande utskottens personal var det ett önskemål attfä fram en benämning på en utskottssekreterare, som omtalar att denne är chefför utskottsarbetet vid sidan av riksdagsmannen-ordföranden. och tredjebefattningshavaren i utskottet har normalt samma arbetsuppgifter, och det vardå naturligt att försöka finna en samlande titel för dessa, som i lönehänseendeligger på mycket skilda nivåer från löneplan A upp till löneplan C. Också på många andra ställen i utredningens förslag harpersonal med likartade arbetsuppgifter fått samma titel, trots att avståndetmellan deras tjänster lönemässigt kan vara upp till sex ä åtta lönegrader.Varför skulle man då inte göra på ungefär samma sätt i utskotten? Ordet kanslichef som man till slut stannade inför är enhög titel. Det finns i detta hus flera personer med denna titel. räknat upp dem: ombudsmannaexpeditionens. svenska delegationsoch riksdagsrevisorernas kanslichefer. Deras lönesättning är högre än ellerdensamma som utskottssekreterarnas. Men det finns också lägre befattningshavaremed titeln kanslichef. Lönesättningen för sådana tjänster inomstatsförvaltningen omfattar området från B 5 upp till C 4. Kanslichef är alltsåi detta hänseende en synnerligen adekvat titel för utskottssekreterarna. Om enkanslichef däremot skall ses som chef för ett kansli med stor personal, ärtiteln inte adekvat. Men denna titel förekommer på många andra ställen. Så ärfallet här i huset inom ombudsmannaexpedition, inom Nordiska rådetssvenska delegations kansh och inom riksdagsrevisorernas kansli, där man inteheller har så stor personal. Det framfördes under vårt arbete mer eller mindrefantasifulla förslag till titlar. Alla de prefix som anfört i sinmotion och som han upprepat har prövats av utredningen. Man har t. ex.gått igenom titlarna expeditionschef, rättschef och departementsråd. Men passarordet riksdagsråd på en utskottssekreterare - eller parlamentarikerråd, som ettav förslagen löd? Det fann i varje fall inte utredningens majoritet att detgjorde. De berörda personerna ville själva inte heta expeditionschefer, ochordet rättschef passar väl inte heller pä en utskottssekreterare, tyckte deflesta. Utredningen har alltså prövat de här olika sakerna ochkommit fram till att titeln kanslichef dels passar in mot en stor del av löneskalan,dels markerar att det finns en chef för utskottet. Man kunde då inte ha en cheftill i utskottet. Ordet byråchef, som föreslås i motionen, har aldrig tidigareförts fram av personalen i det förberedande arbetet, utan det har tillkommitunder de allra sista av . Utredningen enades till slut om ett kompromissförslag, somsedan förelades förvaltningsstyrelsen. Men man skall märka att innan detförslaget lades fram fick arbetstagarorganisationernas representanter tillfälleatt ta kontakt med organisationernas avdelningar här i huset. Så skedde också,och samtliga kom tillbaka med beskedet att förslaget var godtaget avavdelningarna i , utom beträffande korrekturläsarna för vilka ha en annan titel. Sedan förvaltningsstyrelsen preliminärt godtagitutredningsförslaget, gick det på officieU remiss riil SF, SR, TCO och SACO.Frän de tre förstnämnda organisationerna kom bekräftande svar, men SACO-för-eningenhade plötsligt ändrat åsikt. Pä grundval av yttrande från riksdagshusetsSACO-förening kunde inte tillstyrka förslaget i vitala delar utan föresloguppskov i avvaktan på om grundlagberedningen skulle komma fram med nyalösningar. Förvaltningsstyrelsen villfor denna begäran, mengrundlagberedningens förslag gav ingen annan vägledning i den här frågan än attvi skall välja kammarsekreterare också i fortsättningen men att man vid sidanav sekreterartiteln kan ha en annan benämning. Det var den vägledning man fickav grundlagberedningens förslag. Då ansåg förvaltningsstyrelsen att den borde för riksdagenlägga fram det förslag som det hade rått enighet om i utredningen. Detupprättades förslag till skrivning, och även den gick ut till organisationerna.Skrivelsen godkändes, men direktör i framförde muntliga synpunkter,som antecknades. Han hävdade beträffande utskottssekreterarna att godtog"kanslichef", men "biträdande sekreterare", som utredningenhade föreslagit, borde benämnas "föredragande". Förvaltningsstyrelsenbeslöt tillgodose det här önskemålet, sedan utredningens ledamöter, som är kvari , hade kontaktats och sagt att de ingenting hade att invända. Vid förvaltningsstyrelsens sammanträde framlade ledamot av styrelsen ånyo ett förslag, det som harbyggt upp sin motion på, nämligen att man skulle kalla såväl utskottens somkammarens biträdande sekreterare för byråchefer. Såvitt jag kan förstå, föreligger det just nu minst fyraförslag från samma förening eller organisation, och tycker jag att man kantala om att arbeta i trötthetens tecken. Det går inte att byta titlar alltefterdagsopinionen i vederbörande förening här i huset. Jag vill bara konstatera attdet förslag som ligger på kammarens bord har tillstyrkts av denrepresentant som i utsett att vara med i utredningen.Det har också tillstyrkts av huvudorganisationen i de delar dar herrLidgard vill avslå det. Det är väl också ganska orimligt att begära attförvaltningsstyrelsen skall sätta i gång en ny utredning, när den framlagt ettenhälligt förslag detta sett mot bakgrund av att alla tidigare försök från1967 har misslyckats. Sedan kanske bör tilläggas att i nästan alla de mångayttranden och förslag som kommit från SACO-håll - och var äveninne på det nu - har man uttryckt sitt missnöje med att chefen för kammarensinre kansli skall kallas kanslichef. Jag har inget annat yrkande än . Tjänstebenämningarna inom den inre riksdagsförvaltningen HerrLIDGARD (m); Jag bestrider bestämt att jag har gettuttryck åt något missnöje med att avdelningsdirektören, byrådirektören - ellervad tjänstebenämningen är på kammarkansliet - skulle benämnas kanslichef ifortsättningen. Jag har över huvud taget inte berört det i annan mån än Tjänstebenämningarna inom den inre riksdagsförvaltningen att jaghar konstaterat att här i huset om det föreliggande förslaget bifalles kommer att finnas tre oUka kategorier av kanslichefer. Jag har inte kritiseratdet förhåUandet att den ene eller andre befattningshavaren skulle få dentiteln. Jag känner till alla de turer som förekommit, och jagskall gärna instämma med ; Jag tycker inte det är bra att detförekommit sä många turer i detta ärende. Men jag förbehåller mig faktiskträtten att hysa en uppfattning och framföra den i kammaren om hur deträtteligen borde vara sett - inte utifrån någon SACO-medlems synpunkt utanutifrån synpunkt. Jag tycker att vi har ett intresse av att de sombiträder oss i utskotten har exempelvis prefixen "riksdag" eller"utskott" i sin tjänstebenämning. Sedan skulle jag rakt ut i salenvilja fråga: Är det någon som tycker att det är bra med två kanslichefer för ettkansli som innehåUer tre eller kanske fyra personer? Överläggningen var härmed slutad Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels det av under överläggningenframställda yrkandet, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandet nr 51 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit det av under överläggningenframställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 6 Föredrogs betänkande: Nr 55 i anledning av propositionen1972:126 med förslag till lag om statligt stöd till politiska partier Nr 61 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:110med förslag till tullag, m. m. jämte motion Nr 63 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:142angående godkännande av avtal mellan , , , ochNorge om handräckning i skatteärenden Nr 25 angående uppskov med behandlingen av Kungl. Maj:ts ipropositionen 1972:1 framlagda förslag rörande lokaliseringen av en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet jämte motioner Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 27 i anledning av propositionen 1972:122 med förslag till lag omändring i (ang. djurplågeri). Det här förnuftiga regeringsförslaget vilarpå en motion av i och mig. Att jag nämner namnförst beror inte på ren artighet utan på att det var hans idé från början; densom i första hand skall hedras för att detta kloka regeringsförslag ligger påriksdagens bord är alltså i . och jag har bemödat oss en hel del i riksdagenatt skapa ett bättre djurskydd, och detta är väl det första konkreta exempletpå att det arbetet har givit resultat. Det kommer att bli straffbart attplåga djur inte bara när det beror på uppsåt eller ond vilja utan också när detberor på oaktsamhet, slöhet, nonchalans - kort sagt brist på god vilja. Det ärett stort framsteg, och vi motionärer är naturligtvis tillfredsställda. Möjligen skulle man kunna diskutera om man i stället förstraffrekvi-sitet grov oaktsamhet skulle ha enbart oaktsamhet, men vi förlitaross på vad departementschefen säger i propositionen om att man skall ställakravet på grov oaktsamhet mycket lågt. I det här läget är det säkert klokt attavvakta rättstillämpningen. Som sagt, herr talman, är förslaget ett steg i rättriktning när det gäller ett bättre skydd för både vilda och tama djur. Detkunde ha kommit tidigare i och jag har försökt ett pargånger att få igenom den här ändringen men, som det heter, bättre sent änaldrig. Det behövs uppenbarligen flera steg i den här riktningenför att skapa ett bättre djurskydd, och jag tror jag vågar lova att skall få ta ställning till ytterligare sådana förslag. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 8 Föredrogs lagutskottets betänkande nr 25 i anledningav Kungl. Maj:ts proposition 1972:139 med förslag till lag om ändring i lagen(1928:281) om allmänna arvsfonden, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed § 9Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelser med Tyskademokratiska republiken Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 16 i anledning av motioner om erkännande av och upprättande avdiplomatiska förbindelser med . HerrMÄBRINK (vpk): Det är med tillfredsställelse vi nu tar delav ett betänkande från utrikesutskottet med hemställan om bifall till motionerom ett svenskt erkännande av , som enligtutskottet bör ske möjligt - enligt en presskommuniké frånutrikesdepartementet blir det den 2 , alltså . Det är dock enligt vår mening omöjligt att uraktlåta någrakommentarer. För det första; Erkännandet av DDR borde ha gjorts för åtskilligaår sedan. Fär det andra: Tyvärr går det inte nu att säga att regeringhar bidragit till att skapa det läge vi nu har, som kännetecknas av att någotav en islossning är på gäng i vad det gäller erkännandet av ett 18 miljonersfolk i mitt. Det är först sedan politiken att isolera Tyskademokratiska republiken eftertryckligt brutit samman som anmäler sig påarenan bland länder som kungör sin avsikt att erkänna detta land. När nu ett flertal västländer skall installera sig iÖstberlin kommer de att möta en modern stad, där det redan finns ett 30-talbeskickningar. De nya västambassaderna kommer till ett av världens tio högstindustrialiserade länder. De kommer alltså till ett land med en växandemateriell standard och - vilket kan förefalla märkligt inte minst från vårhorisont en utpräglat stabil prisnivå. DDR har vidare ett erkänt välutvecklat skol- och undervisningsväsen och en högtstående kultur, för vilkenofta dess berömda teatrar brukar åberopas. Man kan också nämna DDR;s framgångarpå det idrottsliga området. Lägger man därtill DDR.s aktiva medverkan i olikainternationella organisationer, kan naturligtvis DDR:s existens inte längreförnekas. Det är två parter som förhandlat om det tyska s. k.grundfördraget. Det finns ingen anledning att bestrida den positivainriktningen frän den västtyska regeringen som lett fram till överenskommelsenom detta fördrag. Men det går heller inte att bestrida DDR:s insatser,exempelvis vid alla de tidigare förhandlingarna i konkreta frågor, vilka bidragittill att jämna vägen för slutandet av grundfördraget. Från Tyska demokratiska republikens sida är detta ingen nyinriktning. Det är en politik som röner stöd och har haft stöd från enenig befolkning, som eftertraktat en normalisering av förbindelserna med denvästra grannen. 1 vad däremot gäller Tyska förbundsrepubUken sä är det,såvitt jag kan förstå, allmänt känt vad för slags agerande i det kalla krigetsanda som kännetecknat dess utrikespolitik. Jag behöver bara nämna den s. k.Hallsteindoktrinen. Att politiska attityd förändrats berori hög grad pä trycket frän en växande opinion hos den västtyska befolkningen, vilken krävt en kursförändring i politikgentemot sin östra granne. Låt mig tillägga att den växande internationellaopinionen naturligtvis inte har varit utan effekt. Så har alltså de faktorer verkat som lett fram till denförändrade situationen i relationerna mellan de båda tyska staterna och deninledda förändringen i ett flertal länders hållning gentemot DDR. Dennautveckling bedöms innebära de båda tyska staternas inträde i FN. Utan attövervärdera nya staters inträde i medlemskrets är det uppenbartatt detta ändock bidrar till att främja förutsättningarna för en fredligsamlevnad i världen. Atmosfären inför den förestående europeiskasäkerhetskonferensen kan också bedömas som gynnsammare i och med dennautveckling. Till min andra kommentar inledningsvis vill jag säga attdet varit anledning till större tillfredsställelse om vi med fog kunnatframhålla att verksamt bidragit till normaliseringssträvandena ochdärmed stött den opinion inom som krävt en normalisering avrelationerna till DDR. upprepar än en gång sitt ologiskapåstående att förhandlingarna i Tysklandsfrågan skulle ha"försvårats" om tidigare tagit det steg som är avsett atttagas. Jag skall helt kort peka på några av regeringens och utrikesutskottetsorimliga motiveringar i Tysklandsfrågan . Klart är att Sverigesständpunktstaganden under alla år följt västmakternas intentioner, och dettahar sannerligen inte varit uttryck för en fast och konsekvent neutralitetspolitik.Det är följande graverande handlingssätt som bör omnämnas. För det första: Ett erkännande av Tyska demokratiskarepubliken har avvisats med motivering att detta skulle innebära en inblandningi Tysklandsfrågan och försvåra en återförening. som detta argumentmyntats av utrikesutskottet har man erkänt FörbundsrepublikenTyskland. Man har alltså blandat sig i Tysklands-frågan och därmed accepteratde västtyska reaktionärernas uppfattning om DDR. För det andra: debatterades i riksdagenerkännandet av DDR. Utskottets talesman yttrade då följande: "Jag hoppasatt kammarens ärade ledamöter har klart för sig att den västtyska regeringensinställning är den, att ett ensidigt svenskt erkännande i någon form av den östtyskaregeringen allvarligt skulle försvåra vårt lands möjligheter att vidhandelspolitiska förhandlingar nå en överenskommelse med EEC." Jag har i anslutning till det här ärendetansett det nödvändigt med detta inlägg. hoppas jag att erkännandet av DDRinnebär ett utvecklande av förbindelserna på olika samhällsområden, till gagnför både och DDR. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets hemställan i dessbetänkande nr 16. Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed i (s): Vad utrikesutskottet här föreslår riksdagenavviker från tidigare års yttranden. Den förhoppning som utrikesutskottet hyserär att ett erkännande nu skall ske. Om utrikesministerns annonserade beslutblir verklighet, kommer ett erkännande att bli klart före nyår. Erkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelsermed Vår förhoppning är också att det svenska erkännandet skallföljas av erkännanden från en rad övriga länder. Och det är väl inte tänkbartannat än att i och med att erkänner kommermotsvarande ställningstagande att ske i ett flertal parlament i . Därmedskulle vi för vår del ha klarat ett erkännande som det har varit mycken debattom.