prot · FV0947 · 1972-12-31 00:00:00 — Dettu kun inte få vuru uniedning till utt gå ulltmer utanför FN ibUuterult eller regionalt samurbete mellun stuter, vilket skulle innebäruullvurligu steg bukåt i det internationellu samurbetet, och dettu i dådet endu näru nog universeUu mellunstutligu orgunet i mänsklighetens mtresseställs inför ett untul nyu och uppfordrunde uppgifter på det i verklig meningfredsuppbyggunde området. Därför måste FN:s medlemsstater - och där tUlhörSverige tUlsammans med en grupp medelstoru och mindre stuter de mest uktivu ochde som relutivt mest osjälviska betraktade tvärtom göru ullt i sin förmåguutt grudvis stärku FN-uppuruten och ge den resurser utt tu på sig vidgudebefogenheter som instrument för det internutioneUu sumfundet. För, som en ungamerikansk stutsveture uttryckte det , FN är en institution som hurblivit oumbärlig innan den har bhvit möjhg. Det är riktigt utt i den mening vimåste se ett FN fungeru hur dennu orgunisation ännu inte blivit möjUg. Men denmåste bU det. Dettu är ju också en hundelspolitisk debutt.Det finns skäl, menur jug, att vidga det gunsku dominerunde perspektivsom hur präglut den delen uv debutten genom utt i likhet med iGävle erinra om utt en inom FN-systemet utomordentligt viktigtUldrugelse - den tredje världshundelskonferensen tur sin börjun i Santiagodi . De mer regionult betonade, men betydundehundelspoHtisku problem som för vår del befinner sig i ett akut skede,kommer där att kunna sättas in i sitt internationella sammanhang. Dettu ärviktigt för utt ge ett vidure perspektiv på de bekymmer för hundelsfrågor ochmonetäru problem i vår del uv världen, som nuturligtvis är ukutu och pätugligunog och vilkas lösning dessutom är viktiga för undru delur uv världen. Mendessu problem gäUer ändå länder med en stubil ekonomisk grundtrygghet och ettpå det helu tuget väl orguniserut sumhällsekonomiskt muskineri. Den monetärukrisen, som tillspetsudes så drumutiskt förru hösten och som sanneriigenfortfarande 4 protokoll 1972. inte hurfått någon mer långsiktig lösning, drubbude u-ländernu, ekonomiskt svugu ochsårburu redan förut, speciellt hårt. Det är knuppust ägnut utt förvånu uttdessu länder tog till ordu i protest, med stigunde eftertryck, i en rudFN-orgun mot de åtgärder som ett untul storu, riku och mäktigu länder vidtog underfjolåret i syfte utt söku räddu sin egen ekonomi. Alldeles speciellt kom dettutill uttryck vid det ministermöte i 77-lundsgruppen i Limu i oktobernovember1971, som summunkulludes för utt förbereda u-ländernus ugerunde vid denkommande världshandelskonferensen. Ocksä från talesmän för i-lundsvärlden uttrycktes underhösten förståelse för de speciellu och svåru hundelspoHtisku problem somu-länderna ställdes inför i sambund med den världsmonetäru krisen och de kruvpå de industriuliserude ländernu som dettu mäste ledu till. Inte minst guvfinunsminister vid - då huntulude på sumtligu nordisku länders vägnur -kruftfullu uttryck för en såduninställning. Det är viktigt utt sådunu uttulunden föHs upp uv konkrethundling. U-ländernus ulltmer markerade kamp för en sturkure ställning för sinuexportvuror på världsmurknuden som kommer utt vara ett dominerande inslagvid världshandelskonferensen nästa månud måste ses mot bukgrunden dels av detvå tidigure för dessu länder relutivt misslyckude världshundelskonferensernu iGeneve och , dels uv den försvugning uv derus hundelspoHtiskusituution som successivt hur ägt rum under 1950-och 1960-tulen. Tidskriften i Hundelspolitiken hur just kommit utmed ett speciulnummer om den tredje världshundelskonferensen, och den innehålleren väl sammunställd beskrivning uv u-ländernus uktuella ekonomisku situution.Där påpekas bl. u. utt andel av världshundeln, som uppgicktill närmure en tredjedel, vid 1960-tulets börjun sjunkit till ochvid dess slut till , trots utt värdet uv u-ländernus export under1960-tulet ökade . Vi vet naturligtvis utt en vuruktig ekonomisk och sociulutveckling i u-ländernu, vUket är detsamma som ökad ekonomisk och sociulrättvisu internationellt, inte kun ägu rum utun utt u-ländernus exportvuror fären helt unnun ställning på världsmurknuden. Därför måste de industrialiseradeländerna, inklusive , allvarligt fråga sig vUku drug i derus egenekonomisku utveckling, inte minst nyu drug i derus produktionsinriktning pågrundvul uv nyu teknologisku rön och nyu produktionsprocesser, som utövut ochutövur ett negutivt inflytunde på u-ländernus unsträngningur utt nå en vuruktigförbättring uv sin ekonomisku och sociula situation. Därtill måste de riku ländernu på ullu områden uvvärldshundeln visu en unnun öppenhet för u-ländernus kruv och en annunberedvillighet att i rimlig grud gå dem till mötes. Från Limumötet i höstuskommer u-ländernu luddude med kruv på i-ländernus ugerunde därvidlug, kruv somockså fördes frum i form uv en resolution vid FN;s generulförsumling i höstus. Det gäller såduna suker som utt u-ländernu kommer uttinsisteru på någon form uv medverkun i förhundlingurnu om en mer långsiktiglösning av den väridsmonetäru krisen, med undru ord en ny internutionell uppgörelsesom skall avlösa Bretton från slut. Därvidär det inte minst viktigt dels att ett förhandlingsmaskineri tUlskapas, somger möjlighet till en aktiv medverkan av i förhandUngsarbetet, delsatt stäUning och möjlighet att påverka beslutsprocessen iInternationella valutafonden förstärks. Tekniska svårigheter kan därvidlag intefå vara avgörande. Det gäller vidare att i någon form lösa det svåraproblemet om en fungerande internationell reservvaluta, föHande på vad somframstår som dollarns definitiva summunbrott i den rollen. Det gäller stödåtgärder för utt stärku u-ländernasexportkapacitet men också beredvUlighet - i handUng - att i konsekvens härmedännu mer öppna i-ländernas inhemska marknader för produkter.I-ländernus positivu inställning tUl dettu kommer utun tvivel utt sättus påprov i en situution, där är hårt inställt på att genom en rud åtgärderrudikalt återställu och förstärku sin hundelsbulunssituution och där övrigui-länder därigenom kommer utt kännu sig förunlåtnu utt se om sinu egna hus idettu uvseende. I det summunhunget finns det skäl utt understryku enförhoppning om utt det svensku initiativet att genom s. k. supplementärfinansiering säkra mot oförutsedda långvurigu exportbort-full turpätugligu steg frumåt mot en lösning vid den tredje världshandelskonferensen. Dessu och undru världshundelspolitiskuproblem, som är högst reellu problem för de , vUkasutveckhngsansträngningar vi har sagt oss så bestämt vida stödja, måste enligtmin mening ständigt finnas med i diskussioner om internationeU handelspolitik.De måste därvid ges en betydligt större vUct och resultera i betydUgt mer avpraktisk handUng än vad som sker i de rUca industriländerna. På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöts att den fortsatta överläggningen samt behandlingen uv påföredrugningslistun upptagna ärenden skulle uppskjutus tUl . §3 Interpellation nr 100 ang. åtgärder för att förbättra det näringspolitiskaläget i Ordetlämnudes på begärun till HerrGUSTAVSSON i Eskilstunu (s), som yttrude: Den svensku järn- ochmetullmunufukturindustrin står inför storu omställningsproblem under1970-tulet. Dennu utveckling hur uppmärksammats uv regeringen som i december1970 tillsutte den s. k. metallmunufukturutredningen. Dennu utredning har iuppgift att undersöku nuläge och utvecklingstendenser i främst de delur uvbrunschen som svurur för meru truditionell tUlverkning. Enligt sinu direktiv skull metullmunufuktumtredningensärskilt uppmärksamma de regionala problem som den accelererande omställningsprocessenkun ge upphov tUl i områden eller på orter som har en sturk koncentrution uvmetullmanufakturföretag. Som ett sådunt område unger direktiven exempelvisEskilstunuregionen. Med uniedning uv de undersökningur som utredningen hittillshur gjort överlämnudes den 20 murs 1972 en rupport tUl industriministern ivilken utredningen vill fästu uppmärksumheten på Eskilstunuregionens speciellaproblem. Jag vill i det föHande refereru tUl dennu rupport. Inledningsvis fastslär utredningen i sin rapport uttEskilstunuregionens problem med hög urbetslöshet, vursel om friställningar ibetydande omfuttning och vikunde befolkningssiffror inte enbart är en föHd avrådunde konjunkturläge utun också hur sin grund i långsiktiga förändringur ikommunens näringsliv. Förutom utt kommunen i hög grud åren industriort medåtföHunde ensidig urbetsmarknud så är även inriktningen inom industrisektornensidig. Munufukturindustrin intur en långt mer frumträdunde pluts än vud somär fuUet på undru jämförburu orter. Dennu brunsch svurude vid 1960-tulets slutför uv Eskilstunus 14 00015 000 industrisysselsuttu i företug medfler än fem unställdu, medun motsvurunde undel för riket i sin helhet vurknuppt . Utredningen frumhäller vidure utt manufakturindustrinsynes vuru meru känslig för konjunkturförändringur än övrig verkstudsindustri.Med den inrUctning som Eskilstunuindustrin hur, drubbus regionen hårt uvförsämringur i konjunkturen. Till dettu kommer utt munufukturindustrin iEskUstunu hur en produktionsinriktning på områden som hur en lägre tillväxttuktän inom munufukturindustrin i övrigt. Delbrunschernu verktygsindustri,hushållsmetullvuruindustri och byggnudsmetallvuruindustri hur under perioden1959-1968 huft en årlig tUlväxttukt på cu mot knuppt förhelu brunschen. Dessu delbrunscher svurar för av Eskilstunusmunufukturindustri mot cu för riket som helhet. har också genomfört en studieav manufakturindustrins internationellu konkurrenskraft. Preliminära resultatantyder att de delar av manufakturindustrin som är dominerande i Eskilstunahaft den ogynnsammaste marknadsutvecklingen. Eftersom inget talur för utt dennuutveckling kommer utt brytus torde det stå klurt utt fortsuttuomställningsproblem är utt väntu. Av rapporten framgår vidare att av de mindre ochmedelstora manufakturföretagens produktion torde cirka en femtedel utgöras avunderleveranser till storföretag. I en med underleverantörsföretag gjord enkäthar utredningen funnit att underleveransproduktionen är meru konjunkturkänsligän tUlverkning uv egnu produkter. Det finns därför en klart uttalad strävan hosunderleverantörerna utt göra sig mindre beroende uv beställurnu genom uttsturtu eller öku tUlverkningen uv egnu produkter. Många företag, framför aUtmindre sådana, saknur emeUertid egnu resurser för en sådun förändring uvproduktionsmönstret. Den bild av EskUstunaindustrins situation som ges irapporten återspeglas även i utredningens undersökning av branschens lönsamhet.Munufukturindustrin har totalt sett en låg lönsamhet. Den korrigeradeavkastningen före skatt och bokslutsdispositioner uppgick till pådet totala kapitalet senare hälft. Eskilstunasmanufakturföretag har emellertid, enligt utredningen, en ännu lägre lönsamhet.Motsvarande tal var där . Deundersökningar som metallmanufakturutredningen har gjort visar klart attEskUstunas manufakturföretag befinner sig i en besvärlig situation.Inriktningen inom manufakturindustrin med en slagsida mot produktgrupper medmindre goda framtidsutsikter är ägnud utt inge oro för regionens utveckling.TUl dettu kommer utt den Eskilstunuindustri som inte tillhörmetullmunufukturbrunschen för närvurunde inte redovisur erforderligkompenserunde expunsionskruft. Dettu förhållunde präglur för övrigt inte enbartEskUstunuregionen utun är påtugligt för storu delur uv Södermanlunds län,exempelvis även Kutrineholmsregionen. Avsuknuden UV ett expansivt näringslivvid sidun av munufukturindustrin gör det nödvändigt utt räknu med relutivtstoru svårigheter i helu området . hemställer uvslutningsvis uttde frågor den uktuuliserut i rupporten blir föremål för övervägunden inom envidure ram än vad dess direktiv tUlåter. De förslag utredningen kan komma uttfrumläggu kun inte ensummu bidru tUl en tUlfredsställunde lösning uv främstEskUstunuregionens problem. Utredningen unser det ungeläget utt problemenuppmärksummus uv exempelvis andru offentligu utredningur vilkus arbete kan haanknytning tUl dessa frågor samt att särskild hänsyn tUl regionens problem överhuvud taget tas vid utformningen uv den stutligu närings- och regionulpolitiken. Med stöd UV vud som unförts unhåller jug om kummurensmedgivunde att tUl herr industriministern få ställu följunde fråga: Är herr stutsrådet, i uniedning uvmetullmanufakturutredningens rapport, beredd utt redovisa förslag tUl åtgärdersom kan medverka till ett förbättrut näringspolitiskt läge i regioner iSödermunlund, vid vilkus problem rupporten i frågu fäster uppmärksamhet? Denna unhällun bordludes. § 4 Anmäldes och bordludes Kungl. Muj;ts propositioner: Nr 61 med förslug till lag om ändring i ölförsäHningsförordningen (1961:159),m. m. Nr 80 angående allmän beredskapsstat för /73 § 5 Meddelande ang. enkla frågor Meddeludes att föHande enkla frågor dennu dug frumställts,nämligen Nr 139 () till herr jordbruksministernungående turistutredningens förslug beträffunde : VUku åtgärder uvser statsrådetvidtugu med anledning av turistutredningens förslug beträffunde ? Nr 140 i Kristinehumn (vpk) till herr jordbmksministernungående undersökningsresultutet uv skogsgödslingur; Kun jordbruksministern inför de till i muj och juniplanerade skogsgödslingurnu i exempelvis Värmlund redovisu undersöknings- Nr 47 resultut ungående sådunu av den imurs 1971 tillsuttu urbetsgruppen Torsdaeen den ° modernu skogsbrukets inverkun på miHön? -------------------- Nr 141 () tUl herr finansministern om ändrade regler När avserfinunsministern utt föreläggu såduna förslag till ändrade regler för beskattning av bostudsrätt som föreslugits uv § 6 Kummaren åtskUdes .