prot · FV0939 · 1972-12-31 00:00:00 — Ang. försämringen av den sociala hemhjälpen i vissakommuner Iårets stutsverksproposition hur jug räknut med en fortsutt ökning uv hemhjälpsverksumheten,och stutsbidrugsansluget till dennu verksumhet föreslås höjt med 50 mUjonerkronor. Vissu uppgifter har förekommit om utt kommunernu skulle havidtagit nedskärningur i den sociulu hemhjälpsverksumheten, . Föratt skapu klarhet i dennu frägu hur såväl sociulstyrelsen som Kommunförbundetinhämtat uppgifter om den sociala hemhjälpens beräknude omfattning under år1972. Dessa undersökningar är ännu inte slutförda, men preliminära uppgiftertyder på en fortsatt utbyggnad av hemhjälpsverksamheten totalt sett. Mot bakgrund av det starka intresse som kommunerna hittiUsvisat för utbyggnuden uv den sociula hemhjälpen utgår jag från att kommunernaalltjämt är inriktade på att tillgodose det behov uv vård och service som finnsinom kommunen. De uppgifter som hittUls föreligger om utvecklingen UVhemhjälpsverksumheten ger mig mte uniedning att ändra de bedömningur somredovisats lårets statsverksproposition. Sociulstyrelsen kommer äve:a ifortsättningen att föHu utveckHngen på detta område med största uppmärksumhet. FruMARKLUND (vpk): Jag ber att få tacka socialministern för svuret på minfrågu, och jag noterar den sistu meningen i svuret, där sociulministem uttalarutt sociulstyrelsen även i fortsättningen kommer utt föHa utvecklingen pä dettuområde med störstu uppmärksumhet. Som socialministern uppenbarligen gissat har min frågaföranletts av uppgifterna om att kommunerna vidtagit omfattande prutningar isynnerhet pä den sociala sektorn och att dessu pmtningur i väldigt hög grad hurdrabbat just den sociulu hemhjälpen. Det är ändå uppenbart utt sådunaprutningar har skett i vissa kommuner, och även om man vid de undersökningarsom socialministern hänvisar till kommer till resultatet att det sker enfortsutt utbyggnud totult sett, sä är det ju illu nog om det finns kommuner somvidtur sådunu här, som jug uppfuttur det, långtgående nedpmtningur när detgäller ungelägen verksumhet. Det är klart utt det är den ekonomisku situutionen ikommunernu som hur förunlett dessa pmtningar, men det kan inte godtus som enförkluring eller som någonting mun uccepterur som ett skäl för att försväragenomförandet av det öppenvärdsprogram som har gått in för. Ochredan maxinieringen av hemhjälpen till ett visst antal timmar striderju mot anvisningar och rekommendationer tUl kommunerna, därdet sägs att det skall vuru en prövning från full till faU. Det är ett fuktum utt untalet åldringar ökar, ochinriktningen på att de skall fä vistas i sina hem är vi jupå de flesta häll överens om. Men då måste också antalet hjälptimmar hållas pånödvändig nivå. Jag är medveten om utt kommunernu inte kun åläggus utt stå förså eller så många timmar social hemhjälp. Det är kommunalpolitikernas huvudbryutt i det äriigu budgeturbetet göra den nödvändiga fördelningen av tillgängligaekonomiska resurser. Men när nedskärningen gär ut över en uppnådd och något sånär hygglig standard det vill jug gärnu hälla med om, somkommentar till det första stycket i socialministerns svar - är mun ändå litetfundersum över hur det rimmur med de intentioner som finns pä ullu håll om densociulu hemhjälpen och dess värde inte bara för åldringarna utan också för deyngre handikuppude. Vi ur - jug upprepur det - som jag ser det överens om detvärdefulla i den här vården, och jag hoppus att de intentioner somsocialministern givit uttryck ät verkligen skall komma ut tUl kommunerna viaden informationsverksamhet som i olika former bedriver. Ang. uppförande av fritidshus inom fågelskyddsområde Jag viU bara tiUägga att preliminärauppgifter för hela landet, som samlats in av , har visut utt defaktiska utgifterna för den socialu hemhjälpsverksamheten då inklusivefotvård m. m. - var drygt 600 miljoner under 1 971. 1 det här beloppet har äveninräknats eventueUa tilläggsstater. De budgeterade kostnudernu förhemhjälpsverksumheten är cu 85 miHoner kronor eller närmare 14procent högre. Det innebär, om man tar hänsyn till de avtalsenliga löneökningarna,att omfattningen av hemhjälpsverksamheten kan beräknas komma att öka med ca 3procent. De nämnda ökningstalen är genomsnittstal för hela riket -det är riktigt - och det förekommer självfullet lokulu variationer, uppåt ochnedåt. Det är en naturiig föHd av att varie kommun själv har att besluta omverksamhetens omfattning. För hemlän visar de preliminärauppgifterna en ökning av hemhjälpsverksamheten med inte ,dvs. mer än för landet i dess helhet. Detta är ett mycket viktigt område, och jug är - som jugsugt i mitt svar övertygad om att kommunema har en ambition att följa uppverksamheten. Överläggningen vur härmed slutud. §8 Ang. uppförande av fritidshus inom fågelskyddsområde Herr jordbmksministern erhöll ordet för uttbesvura (vpk) i kummurens protokoll för intugnufråga, nr 114, till herr civUministern, och anförde: har frågut civilministern omhun unser utt dispens över huvud tuget bör medges för uppförunde uv fritidshusinom fågelskyddsområde, där utomplansbestämmelser och byggnadsförbud enligt122 § byggnudslugen råder och, om så är fullet, på vilku grunder sådunuunduntag bör kunna medges. Frågun hur överlämnuts till mig för besvarande. Bestämmelsernu om s. k. fågelskyddsområden reglerur intefrägun om bebyggelse kun tillåtus inom dessu områden. Men om det för ett såduntområde gäller byggnadsförbud enligt 122 § byggnadslagen för att tillgodosenuturvårdsintres.sen, är det klurt att vid prövning av endispensansökan för ett fritid.shus beaktar fågellivet. Ett genereUt svar pä hurprövningen skall utfalla kan inte ges. Det ankommer på utt frånfull till full göru den bedömning som fordras. Ang. uppförande av fritidshus inom fägelskyddsomräde HerrLORENTZON (vpk): Jag tackarjordbruksministern för svaret på min fråga. Det är alldeles riktigt utt det område det här gällerfuller inom 122 § byggnudslugen det är frägu om Gotlund. Min frägu är förunledd uv vud som hur blivitbekunt för en större ullmänhet i unslutning till att en lantbrukare på Fårö hoslänsmyndigheternu på Gotlund sökt dispens för utt fä byggu en fritidsstugu menblivit vägrud detta. För området i frägu gäller utompluns-bestämmelser samtbyggnadsförbud enligt 122 § byggnadslagen; det är nämligen frägu om ettnaturreservat och fägelskyddsomräde. Till suken hör utt byggnudsnämnden ikommunen tillstyrkte byggnuds-tillstånd. Vud som upprör gotlänningurnu är utt en öbo hur vägrutsuppföru en fritidsstuga, medun det för s. k. kändisur, folk från mednamn och pengar, har varit fritt fram att bygga även större hus än vad som ivanliga full kun betraktas som fritidsstugor. Men i det nu aktuellu fallet, därdet gäller en mindre bonde och öbo, är det stopp. visar det sig dock, enligt uttalande i en statsrådetnärstående tidning, nämligen för , attlänsmyndigheterna pä inte har beviHat någru dispenser. Länsurkitektensuger så här: "Byggförbuden gäller uUu. Men det finns de som fåtttillstånd uv högre instunseroch dä kan vi inte göru någonting.-- Inte ville vi låta IngmarBergman bygga för några är sen. Men vad ska vi göru när hun fär tillstånd från landets högsta instanser? Men han () och andragotlänningar mäste förstå utt det inte är myndigheternu på ön som gersommurgästernu speciultillstånd." Enligt länsarkitekten på har länsmyndigheternatUlämpat allas likhet inför lagen. De dispenser som det här ur frågu om hurgivits uv högre myndigheter. Det vore intressant inte endast förgotlänningarna att veta, var dessa högre instanser är att finna. Är detmyndigheter i kanslihuset som länsarkitekten pä i detta fall syftar på? Intressant i detta sammanhang är också utt envoyén , även känd som chefen för och bosatt i kontorhar som bekant inte ännu i vurie full flyttuts till - för ett pur ärsedan fick tillstånd utt på Gotlund bygga vad man snarare kan beteckna som envilla än en fritidsstuga. Jag visar här ett par bilder på TV-skärmen. BUdentill vänster är envoyéns tidigare lilla sommarställe. Han fick tUlstånd attbygga inte bara en enplansvilla, som han själv begärt, utan myndigheterna varenligt uppgifter frikostiga nog att låta honörn rita och bygga etttvåvåningshus. Men för småbrukaren var det omöjligt att få bygga. Jag vet inte om det har skett nägon ändring iriksdagsordningen, så att man numera kan diskutera enskilda fall. Om så ärförhällandet, är jag självfullet beredd utt också diskuteru detta speciellafull. Aftonbludets påstående utt medgivandet att uppföru de uvherr Lorentzon här nämndu byggnaderna pä Gotlund skulle hu lämnuts i högre Beslutet hur futtats av länsmyndigheten pä , inte av Kungl.Maj;t. Uppgiften i tidningen får antingen tolkas sä att sugesmunnen ärfelciterud eller utt hun Hger. Ärendet är inte uvgjort hos oss. Den uppgift som hur förunlett frägu är nuföremål för behandling hos regeringen. Vederbörande som har fått uvslug på sindispensansökan har anfört besvär hos Kungl. Detta är aUtså ett enskUtärende som jug kommer utt tu ställning till, och innun så hurskett hur jug ingen möjlighet utt diskuteru saken. När det gäller de bestämmelser som vi har för att skyddavår natur är det alldeles uppenbart att mun kun tillätu viss byggnution päfågelskyddsområden. Det finns cu 200 fågelskyddsområden med en summunlugd ytaav murk. Ett fägelskyddsomräde är t. ex. lika stort somBlekinge, och det är alldeles klart att man måste kunna medge dispens där. Menprövningen av dispensansökan skull ske med hänsyn tugen till de föreskriftersom gäller om naturskydd, landskapsbild, växtlighet osv. Myndigheterna sombeviHar dispens får inte ta hänsyn till vem som söker dispensen, utan baru tillhuruvidu dispens kun ges med tanke på de bestämmelser som gäller beträffandeområdet. Ang. uppförande av fritidshus inom fågelskyddsområde (vpk): Det var mycket intressant att jordbruksministerndementerar vad som stod i och menar utt synduren i det här falletinte är att söku i kunslihuset. Det är ju sä utt det finns en hel rud lugur här i lundet,som uppfattus pä det suttet att de gynnar burgna människor mera un de gynnurvanligt folk. Vi har vid nägra tidigare tillfällen diskuterat sådunu frågor,herr jordbruksminister. Det hur gällt exempelvis skogsbilvägarnu, där skogsbolugenhelt enkelt burrikaderar vägarna sä att allemansrätten inte längre fungerar,trots att dessu vägur i stor utsträckning är byggdu med skuttebetulurnuspengur. Jug tänker vidure på strundskyddslugen där dispenser har getts på upptill av ansökningurna. Aftonbludet kunde för sedun tulu omhur Stockholmstruktens stränder i dug är ett uttryck för att det är ettklassamhälle vi lever i. Burgnu stockholmare har byggt sina stora sommarställenså att folk i aUmänhet inte har möjligheter att komma fram tiU stränderna. Det är alltså fräga om likhet inför lugen. Sedun gummulthur uttrycket "rikes lug" i folkmun ändruts till"rikas lag". Det är inte utan att man i det här sammanhangetfår detta i tankarna när man gång efter unnun ser hur lagarnu tillämpus.Givetvis var det folkets tidigure erfarenheter om hur lundets lagur tillämpassom var den direktu orsaken till att det nyu uttrycket myntudes. Men mun bordekunnu föruLsättu utt tillämpningen av våra lagar efter ett 40-ärigtsocialdemokratiskt regerande skulle ske pä ett annat sätt än vud som hur vuritfullet beträffunde de lagur som jug här har räknat upp. Lagen bordenaturligtvis gälla för allu, såväl för den gotländske småbonden som förenvoyén. I övrigt borde inte dispenser ges i frågu om nuturreservutoch fågelskyddsområden. Överläggningen var härmed slutad. Ang. centraltankanläggningar för fjärrvärme Herr handelsministern erhöllordet för att besvara i (s) framställdainterpellation, nr 3 ', tUl herr jordbmksministern, och anförde: i har frågat chefenför dels om han är beredd att tillse att centraltanksystemetsför- och nuckdelur utreds och utt erforderligu åtgärder i uniedning däruvvidtus, dels om hun är beredd att intill dess detta är klurtutfärda föreskrifter som begränsar systemets användning, dels slutligen om hun är beredd utt utfärdurekommendutioner beträffunde kommunul utbyggnud uv fjärrvärmesystem i form uvmöjligheter utt införu kommunalt värmedistributionsmonopol i likhet med vudsom exempelvis förekommer på sophunteringens område. Interpellationenhar överlämnats till mig för besvurande. Enligt förordningen om brundfurligu vuror krävs tillståndav . u. s. k. centrultunkanläggningar. Vidare krävsregelbunden kontroll av anläggningarna. tillämpningsföreskrifter tillförordningen meddeludes uv kommerskollegium efter samråd mednaturvärdsverket. Föreskrifterna innehåller bl. a. detuHerude bestämmelser omhur unläggningarna skuU vuru utfördu och om hur kontrollen skall ske. Om dessuföreskrifter föHs, torde riskernu med utt unvändu centrultunkunläggningur vurumycket små. Berördu myndigheter, i första hund kommerskollegium ochsprängämnesinspektionen, föHer nogu utvecklingen på området och vidtar vid behovkompletterande åtgärder. Några ytterligare åtgärder från regeringens sida ärdärför inte uktuella. Vud ungar frågun om kommunul utbyggnad av fjärrvärmesystemvUl jag erinra om att energikommittén i sitt betänkande rörande Sverigesenergiförsörining föreslagit bl. a., utt kommunernu skulle åläggus utt pluneruför värmeförsörjningen genom utt uturbetu särskilda värmeplaner. Frågun om uttinföru sådana pluner uktualiserur emellertid en rud problem. Dessu studerus förnärvurunde inom berörda depurtement i sumbund med prövningen uvenergikommitténs betänkunde. Något uttulunde i frågun om utt införu ettkommunult värmedistributionsmonopol kun därför inte görus . i (s): Jug ber utt fä tucka hundelsminister svaret på min interpellution. Interpellutionen uvser två frågor: dels nuckdelurnu urmiljösynpunkt med centrultunksystem för oHedistribution - ej fjärrvärme somunguvs i svaret dels önskemål om en utbyggnud uv det kommunulu monopolet påoliku uvsnitt till utt avse värmedistribution i de områden som är lämpligu fördettu. Centrultanksystemet bygger med nägru undantag på utt manfrån en centrult plucerud tunk uniägger ett ledningsnät till vurje fustighet ivilket ledningurnu stär under övertryck. Det finnssmärre system med möjlighet utt unslutu ett fåtul fustigheter därledningurnu ej står under övertryck. Vid eventuellt läckuge på dessu stunnurpannan och oHun rinner tillbuku tUl tunken, och riskernu för pätugliguolägenheter kun bedömus vuru mindre. De centrultunksystem som bygger på principen om övertryckföreter uppenburu brister. Vid ett stort läckuge på ledningurnu finns ett säkerhetssystemsom skull stängu uv pumpurnu, sä att övertrycket i ledningarna upphör och mandärigenom kan förebygga riskerna för obehag. Vid smärre läckor, som lätt kanuppstå i samband med tjälskjutning, passage under trafikstråk m. m., fungerardetta inte och stora olägenheter kan uppkomma. Ur allmän mlHösynpunkt är systemet heltotillfredsställande, då samdiga anslutna fastigheter måste hu sinu mer ellermindre väl sköttu oHeuggregut kvur. De endu fördelurnu är utt vederbörundesjälv slipper beställa oHun och utt tunkutrymmen ej erfordrus. Ett unläggunde uv centrultunkur på dettu sätt konserveruren olämplig uppvärmningsform och bör därför enligt min mening begränsas. Dettuhävdas mot bukgrund uv utt fleru luftundersökningur visut utt mun ivilluområden med enskild fustighetsuppvärmning hur en mindre tillfredsställundeluftkvulitet. När det gäller kommunult värmedistributionsmonopolfrumhäller hundelsministern utt frägan är under utredning. Med tanke på dennafrägus vikt ur mUjösynpunkt hude det varit synnerligen tillfredsställande, omföreskrifterna i sumbund med fustställelse uv studsplaner hade kunnatkompletteras på sådant sätt, utt även områdets värmeförsörjning redovisudes isumbund med upprättundet av planen och utt man därvid kunde fastställa attkommunen hade monopol på värmeförsörjningen, sä att denna skulle kunna utformasrationellt och med hänsynstagande till miHövårdsaspekternu. Dettu borde enligt min mening vura lika självklurt som uttbebyggelsen skull unslutus till sumhällets vu-unläggningur,renhällningsorganisation m. m. Ang. åtgärder för att förbättra servicen genom närbutiker Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. åtgärder för att förbättra servicen genom närbutiker Herr handelsministern erhöll ordet för att besvarafru () den 22 febmari framstäUda interpellation, nr 70, och anförde: har frågat mig dels om jag ärberedd att medverku till att förslag till åtgärder framläggs i syfteatt dämpa den expansion uv stormurknuder som sker på närbutikernus bekostnad,dels vilka åtgärder jag ämnar vidtu för utt skupu förutsättningur för enförbättrad service genom närbutiker. Sedun bödun av har stora strukturellaförändringur skett inom distributionssektorn. Dessa kun till stor del ses somett resultut av den konkurrens, som råder på dettu område. Sumhället har genomingripanden mot skadlig konkurrensbegränsning velat främju ett effektivtutnytriande av sinu resurser. Sumtidigt hur den teknisku utvecklingen i Ang. åtgärder för att förbättra servicen genom närbutiker frågu omförpucknings-, lugrings- och trunsportmetoder skuput förutsättningur för nyuföretugsformer och butikstyper. Stordriftens fördelur hur kunnut utnyttjus äveni detuHhandeln. Det har inneburit utt kostnudernu hur kunnut pressas samtidigtsom konsumenternu erbjudits ett meru rikhultigt sortiment. Bland de nyu butikstypernu hur under senure är de s. k.stor-murknuderna tiUdrugit sig särskild uppmärksamhet. En stormarknad är iregel förlagd till ytterområdet kring en större tätort, där markpriset är lägreän i tätortens affärscentrum. Stormarknaden får på det sättet en fördel frånkostnadssynpunkt. Dessutom erbjuds godu purkeringsmöjlig-heter som görstormurknuden attraktiv för bilburna kunder, som eHest skuUe söka sig tilltätortens centrum, där trafikbelastningen är hård och purkeringspkitserna fördet mestu uvgiftsbelagda. I debatten görs det iblund gällunde, utt tillkomsten uvstormurknuder hur vurit en sturkt medverkande orsak till att närhetsbutikerläggs ned. Det finns emellertid inte för närvarunde någon sumlud och entydigbild uv hur stormurknuderna påverkar hundeln i övrigt. Verkningurnu är i höggrud beroende av regionens storlek och tillväxttakt samt de befintligabutikernas möjligheter att utnyttja ett växande köpkruftsunderlug. Förnärvurunde finns 20 stormarknader som saluför såväl dugligvuror somspeciulvuror. De beräknus inte svuru för mer än uv den totuluomsättningen i detuHhandeln. Konkurrensen frän truditionellu vuruhus ochstorbutiker med centrulu lägen hur untugligen huft betydligt störreverkningur för de bostadsorienterade småbutikerna. Butiksnedläggningarna ilivsmedelshandeln kulminerade är 1963, dä det fanns endast tvä stormarknader ilandet. Grundproblemet är därför den pågående strukturomvandlingeni hundeln mot större och färre butiker. Effekternu är i flera avseendendiskutabla. Relativt stora grupper i samhället har begränsade möjligheter utttillgodogöra sig de vinster som de större enheterna kun medföru. Det gällerexempelvis hushåll som inte hur bil eller vUkus förvuringsutrymmen ärotillräckligu för storköp. Generellt kun sugas att det oftu är fumiHer med småinkomster som drubbus uv koncentrutionsprocessens negutivu konsekvenser. Jug vill mot dennu bukgrund erinru om utt det förnärvarande pågår utredningsarbete, vars resultat kan väntas få stor betydelseför bedömningen UV interpelluntens frågor. Sålunda hurdistributionsutredningen till uppgift utt grunsku stmkturutvecklingen inomvuruhundeln. Därvid skull inte bara de företugsekonomisku synpunkternu beuktusutun även konsekvensernu för hushållens ekonomi och konsumenternus egnuurbetsinsutser. Mot bukgmnden uv en sådun anulys skull utredningen bl. u.övervägu behovet av och formernu för sumhälleligu åtgärder för att rimligaönskemål om närhetsservice skull kunna tillgodoses. Det ligger vidare inomrumen för utredningens urbete utt uppmärksummu förekomsten och nyetubleringenuv stormurknuder sumt föHderna häruv. Inom utredningen pågår bl.a. en omfattande undersökning av hushållens situation i fräga omdagligvaminköp samt en kurtläggning av butiksstrukturens utveckling i ett antalorter. Vidare vill jag nämna, att butiksetableringsutredningen undersöker vissafrågor i sumband med kommunernus plunering och fördelning uv butikslägen.Enligt vud jug erfurit kommer dennu utredning bl. a. att belysu vilka medel somstår till kommunernas förfogande för att påverku utvecklingen. Eftersom det är av stor vikt att här antyddafrågeställningar blir allsidigt och ingående belysta, innun förslug tillåtgärder läggs frum, är jug för närvurunde inte beredd utt ta nägot initiutivuv det slug som inter-pellunten uvser. Problemet rörunde den kommersiellu servicen i glesbygdernabehandlas i ett framlagt delbetänkande uv glesbygdsutredningen.Utredningens förslug innebär utt vissu former uv stödåtgärder skull kunnutUlgripus i särskUdu full för utt vidmukthällu och förbättruserviceförsöri-ningen i glesbygdsområdenu. Dessu frågor, som jug unser vuru angelägna,kommer utt - efter sedvunlig remissbehundling - prövus i unslutning till deförslug om regionulpolitikens frumtidu utformning, som kommer utt föreläggusriksdugen under /73. Ang. åtgärder för att förbättra servicen genom närbutiker Jug ber utt få tucku stutsrådet försvuret på min interpellation. Den frågeställning som jag har tagit uppbehandlas i distributionsutredningen, vilket handelsministern mycket riktigtkonstaterar. Icke desto mindre tycker jag det i dug är ungeluget att någotdebattera problematiken om stormarknad kontra närservice. Det är viktigt att setill att distributionsutredningen inte är överspelad när den blir färdig. Varudistributionssektorn har, som statsrådet framhåller,under de senare decennierna genomgått en mycket stark förändring, en förändringsom alltjämt fortsätter. Utvecklingen går mot allt större butiksenheter, intebara i stormarknadsdelen. Det har i många fall inneburit att närservicen blivitlidunde. De små enheterna hur inte klurut konkurrensen helt enkelt. säger utt den störstu nedläggningsfrekvenseninträffude 1963. Men nedläggningarna pågår ju fortfurunde, speciellt inomlivs-medelshundeln. Problemet hur ocksä en unnan sidu än nedläggningurnu, ochdet gäller etubleringurna i nyu bostudsomräden. Enligt de uppgifter som jug hurfått krävs i dug ett betydligt större kundunderlag för en närbutik än tidigureom den skull kunnu kluru sig. Av den orsuken är konkurrensen i dug hårdare äntidigare mellan de stora och de mindre enheterna. EtableringsviHun även i nyuområden är begränsud. Ännu är untulet stormurknuder i drift förhällundevisbegränsut. Utvecklingen pekur dock på en mycket stark ökning under de närmusteåren. För närvarunde projekterus fleru stormurknuder pä skilda häll i vårtlund. Som hundelsministern frumhäller är dettu ett resultut uv utt stordriftensfördelur utnyttjus i detuHhundeln. Dessu stordriftens fördelur, som ur företugsekonomisksynpunkt vinns i varudistributionen, framstår för många konsumentgrupper somstordriftens nackdelar. Det bör knappast råda något tvivel om attstormurk-nudernu med sin storu omsättning rycker undun förutsättningurnu för endel kvartersbutiker och lanthandlare, även om de naturligtvis för en del Ang. åtgärder för att förbättra servicen genom närbutiker Ätt dennu grund rycks undun är helt nuturligt eftersommurknudsundelen för de storu butikernu nägonstuns måste tus. Därvid har octcsävaruhusen och övriga storcentra en stor betydelse. Handelsministern konstaterar att stormurknadernu byggersin verksumhet pä den bilburnu kunden. Det torde därmed vuru självklurt utt endel av trunsportkostnudernu läggs över pä konsumenten. Men stormurknadernubygger också på principen om stora inköp. Detta gör att lagringskostnader försöver på konsumenten. Med den nyu distributionsformen kun mun givetvis nä ettlägre inköpspris. Enligt en undersökning gjord uv statens pris- ochkurtell-nämnd kan prisskUlnaden sägas vara . Den siffran är frånoktober 1971. Det är denna vinst som skall täcka de distributionskostnader sombl. a. förs över pä konsumenten.