prot · FV09142 · 1972-12-31 00:00:00 — Förhandhngarna leddes till en början av herr förste vicetalraannen. § 1 Justerades protokollen för den 6 innevaranderaånad. § 2 Herr förste vice talraannen meddelade att enligt till karamaren inkommet läkarintyg var sjukskriven under tidenden tills vidare. i Trobro beviljades erforderUg ledighet frånriksdagsgöromålen. Ang. avsiktligt för stora fyllnadsinbetalningar av skatt § 3 Ang. avsiktligt för stora fyllnadsmbetahiingar avskatt Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kararaarens protokoll för den 4december intagna fråga, nr 355, och anförde; har frågat vUka åtgärder jagavser att vidta för att förhindra att avsiktligt för storafyllnadsinbetalningar av skatt leder tUl oskäliga räntevinster. har det framkommit att vissaskattskyldiga missbrukat bestämmelserna om ränta på överskjutande skatt.Skattskyldiga har gjort inbetalningar, betecknade som fyllnadsinbetalning avpreliminär skatt, för att sedermera kunna återfå beloppen tUlsammans med denrelativt förmånliga ränta som ges på överskjutande skatt. Med anledning häravlåter jag se över räntebestäraraelserna inorafinansdepartementet. Jag avser att lägga fram förslag omsådan ändring i räntebestämmelserna att missbruk förhindras. Jag ber att få tacka finansministern för detpositiva svaret på min fråga. Den är sora bekant föranledd av de tUl synes heltomotiverade stora fyllnadsinbetalningar av preliminärskatt som bl. a. harupptäckts på skatteavdelningen vid i . Där har detavslöjats att såväl enskUda personer som vissa företag utnyttjat möjlighetenatt betala in stora belopp i form av fyllnadsinbetalningar, belopp sora intestått i rimhg proportion tUl den kvarskatt som man har väntat sig. Det hartydligen varit en spekulation i att få goda räntevinster. Eftersom pengarna i dessa faU stått inne i sju månadertill en ränta på innebär det en ränta på eller dubbeltså mycket som något kreditinstitut betalar på insatta medel. Eftersora det inte kan ha varit, som det heter,lagstiftarens mening att systemet med fyllnadsinbetalningar skuUe öppnamöjligheter tUl sådana Ang. verkningarna av borttagande av moms på livsmedel härspekulationer, är det ju nödvändigt att något görs för att komma tUl rätta meddessa missförhållanden. Det är såvitt jag kan se inte i egentlig mening frågaom fyllnadsinbetalning av prelirainärskatt utan fastraer en kapitalplacering isyfte att spekulera i höga ränteavkastningar. Det har t. o. m. hänt att folkhar lånat upp pengar för att göra inbetalningar på det här sättet. Och det harvarit människor som uppenbarligen inte haft anledning att vänta någon som helstkvarskatt. TUl yttermera visso har även vissa banker funnit med sinaintressen förerUigt att på det här sättet låna ut pengar tUl staten, somtydligen givit bättre avkastning än andra penningplaceringar. är jag mycket tacksam för det svar som finansministernhär ger, att man kommer att framlägga ett förslag som förhindrarfortsatt missbmk i detta avseende. Jag tackarän en gång för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. verkningarna av borttagande av moms på livsmedel Herr finansministern erhöUordet för att besvara (ra) i kamraarens protokoll för den 7december intagna fråga, nr 361, och anförde: har frågat mig om jag instämmeri påståendet att ett borttagande av momsen på livsmedel skulle leda till enkraftig skatteflykt bland affärsmännen. Jag kan kort och gott konstatera, att tidigare avvecklingav indirekta skatter inte medfört motsvarande prisnedsättrungar. NågontUlförlitUg utredning om orsaken härtUI har mig veterligen inte gjorts.Huruvida det av skattesänkningen uppkomna utrymraet gått tUl förbättradföretagsvinst, höjda arbetslöner, aUmän konsoUdering av företagen,prisnedsätt-ning eller en kombination härav torde ingen med säkerhet kunnauttala sig om. Min slutsats blir därför, att ett borttagande av mervärdeskattenpå Uvsmedel inte med rimlig säkerhet kan förväntas komma konsumenterna tUl godogenom motsvarande prissänkningar. Jag har därmed inte stämplat affärsmännen som"skatteflyktare". Jag tackar statsrådet för svaret påmin enkla fråga. TUl svarets första del finns väl en kort kommentar att göra. Jag vet inte riktigt vUka avvecklingar av indirektaskatter som statsrådet tänker på. Möjligen kan han syfta på t. ex. borttagandetav försäljningsskatten på guldsmedsvaror. Mig veterligt har det givit helt ochfuUt utslag i sänkta priser på guldsmedsvaror. Om statsrådet tänker pånågon avveckling av en eller annan lyxskatt, kan jag tyvärrinte ge någon kommentar tUl hans påstående. Möjligen skuUe statsrådet ha kunnat tUlägga att det ocksåär så att höjning av indirekta skatter icke har fullt slagit igenom i form avhöjda priser på grund av den hårda konkurrensen inom handeln. detUlfällen då omsen och sedermera momsen har höjts. Den sista meningen i svaret var ju något välgörande.Statsrådet säger där att han i och med sitt svar inte har stämplat affärsmännensom "skatteflyktare". Orsaken tUl min fråga är emellertid ett brevsom utgått från tUl en enskUd medborgare som svar på enförfrågan om möjligheten att avskaffa momsen på livsmedel. I detta brev, somanges ha skrivits på uppdrag av finansministern, finns det såvitt jag kanförstå en del anmärkningsvärda uppgifter. Det sägs bl. a. att har tvåhuvudorsaker tUl att motsätta sig borttagande av moms på exempelvis livsmedel,dels att det skulle vara omöjligt att klara skattekontrollen beträffandeaffärsmännen, dels att det med sannolikhet skuUe leda tUl en kraftigskatteflykt. har aldrig gjort ett sådantuttalande. Det får stå för räkning och innebär såvitt jagkan förstå en klar anklagelse mot affärsmännen för att vara Ulojala och ickelaglydiga. Jag önskar att statsrådet kommenterar det påstående som gjorts idetta brev. Ang. verkningarna av borttagande av moms på livsmedel Frågeställaren efterlyste på vUka grunder jagi mitt svar uttalade att tidigare avveckling av punktskatter hade givit tämUgenmedelmåttiga resultat i form av prissänkningar. Jag kan också stå tUlförfogande med upplysningar om detta. Vi sänkte for en del år sedan chokladskatten med en ganskakraftig procentsats. Jag avslöjar inga hemligheter, om jag säger att det varett intresse från både företagarna och de anställda att denna skatt skullereduceras. Jag mottog bl. a. uppvaktningar från de båda partsintressena, somgemensamt intervenerade i denna fråga. Motivet för de anställda var att de vUlekunna ta ut något bättre arbetslöner, vUket de skulle få möjlighet tUl omskatten sänktes. Motivet för företagen var att näringen var så hårt pressad attden behövde skattesänkningen för att konsolidera sig. I sak fanns det motiv förbåda parternas intressen i detta avseende. Det visade sig sedermera också att denna skattesänkninginte resulterade i de prissänkningar som man hade anledning att hoppas på, omskattesänkningen direkt skulle ha evalverats i en prissänkning. Ungefär samma erfarenhet gjorde jag när påKungl. Maj:ts förslag beslöt att avveckla glasskatten. Jag skuUe kunna upprepabeskrivningen på ytterligare vissa sådana områden. Det har bara gått några månader sedanförsäljningsskatten på guldsmedsvaror avvecklades. Det är för tidigt att bedömaom det bUr något bestående prissänkningsvärde i denna avveckling. Men innanguldsmedsskatten avvecklades var argumentationen densamma. Man vUle kort sagtha skatten avvecklad för att förbättra branschens lönsamhet. Så det finnsfaktiskt skäl för vad jag här svarade frågeställaren. Jag förstår mycket väl att herr statsrådet helt disponerartiden för att tala om de mera inledande resonemangen i svaret, men denväsentliga delen av min fråga är fortfarande obesvarad. I ett brev från Ang. kvalifikationskraven för anställning i vissastatliga bolag finansdepartementetbinder man felaktigt vid ett uttalande som inte gjort. Stårfinansministern för den formulering som använts i brevet frånfinansdepartementet och därmed bakom anklagelsen gentemot affärsmänför illojalitet? Det brev som frågeställaren citerar anför tvåskäl mot avvecklingen: dels de kontrolltekniska svårigheterna, dels risken förvad som i brevet kallas för skatteflykt. Jag kan återge ett uttalande frånskatteutskottet, där det heter: "vill också framhålla deadministrativa och kontroUtekniska svårigheter som en differentiering avmervärdeskatten innebär." Det sägs som svar på ett krav om sänkning avmervärdeskatten på livsmedel. I det första avsnittet finns det följaktligen fulltäckning för vad som sägs i brevet. I det andra avsnittet är det väl mera enfråga om hur man verbalt uttrycker det förhållande jag beskrev i mitt förstainlägg, nämUgen erfarenheterna av att man inte får ett resultat som jag gissaratt konsumenterna förväntar sig, när det sker en sådan här sänkning. Kvar står alltså att brevet inte är verbalttUIfredsställande, Det ger ett intryck av att man i uppfattningen att affärsmännen skulle vara särdeles benägna att göra sigskyldiga lUl skatteflykt och laglöshet. Jag tycker nog att finansministernkunde på ett klarare sätt ha tagit avstånd frän att formuleringar görs på dethär sättet. Dessutom har brevet cirkulerat i pressen, så det har nått en mycketstor aUmänhet. Jag tycker väl att frågeställaren herrBrundin kan vara helt tUlfredsstäUd och dämpa sin indignation, eftersom jag harsvarat på hans fråga att jag inte stämplat affärsmännen som någraskatteflyktare. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. kvalifikationskraven för anställning i vissastatliga bolag Herr finansministern erhöllordet för att besvara ' (fp) i kammarens protokoll för den 8december intagna fråga, nr 365, och anförde: har frågat mig om jag anser attegenskapen att vara en "representativ dam " ärnödvändig för att kunna fungera som sekreterare i bolag som sorterar underfinansdepartementet. Enligt min mening ankommer det inte på mig att yttra migöver tUlvägagångssättet vid tjänstetUlsättningar i självständiga bolag. HerrRomanus bör, om han så finner nödvändigt, i stället vända sig tUl styrelsen förvederbörande statliga företag, i vilken även är representerad. HerrROMANUS (fp): Könsdiskriminering är ju inte tUlåten vidanställning i statliga myndigheter. Där skaU endast förtjänst och skicklighetfälla utslaget. I anvisningar för arbetsförmedlingenhar man också när det gäller enskUda företag talat om, att arbetsmarknadsverketinte ställer sina resurser tUl förfogande för att vidarebefordraplatsinformation som innehåller köns- och arbetsvillkor och som därmedmotarbetar arbetsmarknadsverkets klart utsagda intentioner att söka undanröjadiskriminerande drag i rekryteringspraxis. Justitieorabudsman-nen har ocksåutvecklat en betydande aktivitet för att få en bättre ordning tUl stånd när detgäller järaUkhet raellan raän och kvinnor på arbetsmarknaden. Men de statUga bolagen lyder varken under reglerna igrundlagen eller under arbetsmarknadsverkets anvisningar eller underjustitieombudsmannen. Statsrådet har, då han varindustriminister, uttalat att de statliga företagen skaU vara ett föredöme förden enskilda arbetsmarknaden. Därför kunde man kanske förvänta sig att de äveni detta fall gick i spetsen och avstod frän könsdiskriminering. Jag visar nu på TV-skärmen som ett exempel enannons som understryker att så inte är fallet. Det är en annons från Vin- &Spritcentralen, i vUken man söker en "representativ dam " för sekreterargöromål. Det är alltså bara ett exempel. Vi bör varamedvetna om att, även om man i detta faU annonserar efter en kvinna,uppdelningen av arbetsmarknaden i manliga och kvinnliga tjänster i stort settär tUl nackdel för kvinnoma, därför att den innebär att de yrken som dehuvudsakligen dominerar får lägre lön, lägre ställning, sämre avancemangsmöjligheterosv. Därför är uppdelningen i huvudsak tUl nackdel för kvinnorna. ar det klart att finansministern är den sora kanpåverka de här bolagen som sorterar under . Därför är det såmycket mer förbluffande att han inte ens vUl uttala den självklarheten attkönsdiskriminering inte skaU förekomma i dessa bolag. Det stämmer inte riktigtmed tidigare allmänna tes om statliga företag som ett föredöme. har föreslagit att man skuUe ha en lag motkönsdiskriminering på arbetsmarknaden över huvud taget, men vi hade inteföreställt oss att den lagen skulle behövas för att få de statliga bolagen attarbeta efter denna, som vi trodde, ganska självklara princip för offentligverksamhet. Det socialdemokratiska partiet har annonserat nu tänker ta itu raed att skapa jämlikhet mellan män och kvinnor - raen detär uppenbart att finansministern inte deltar i den kampanjen. Ang. kvalifikationskraven för anställning i vissastatliga bolag Jag är litet överraskad över attfrågeställaren med utgångspunkt i det här exemplet tar upp frågan om könsdiskriminering.I allmänhet diskuteras ju det problemet utifrån utgångspunkten att kvinnornahar svårt att göra sig gäUande. Här har man speciellt sökt en kvinna, och denhär intressanta diskussionen, om detta är diskriminering av männen, har aldrigtidigare förekommit. Därför utgår jag ifrån att det Ang. kvalifikationskraven för anställning i vissastatliga bolag är ettdåligt valt exempel om man skaU diskutera könsdiskrimineringen som sådan. Jaghoppas att frågestäUaren har velat ta upp problemet mer ur principieU synpunkt,och då kan jag ursäkta honom - även om jag vidhåller att exemplet är Ula valt. Men även om man kanske har för sig ibland attfinansministern skaU vara en Mädchen fiir allés, som lägger näsan i blöt iallting, bör han inte göra det när det gäller de självständiga bolagenspersonalrekrytering och de former de använder för den. Framför allt när detgäller ett bolag där kammarens högt värderade förste vice talman sitter med istyrelsen, och tilUka skatteutskottets lika högt värderade vice ordförande ärrepresentant i styrelsen, finns det närmare kommunikationslinjer för herrRomanus än att gå tUl finansministern i den här frågan. Det är ju uppenbart att finansministern varalldeles fel adressat, inte så rnycket därför att han skulle sakna inflytandeÖver de här företagen för riktigt så maktlös är han inte, som han här vill geintryck av utan därför att det är uppenbart att han inte har de insikter sombehövs för att åstadkomma en ändring. Han tror att det är tUl kvinnornas fördelatt vissa yrken förbehåUs huvudsakligen kvinnor. Jag tror inte att många av demsom sysslar med dessa frågor delar den uppfattningen . Fenomenet kan välenkelt sammanfattas så här: Om vissa yrken är kvinnoyrken blir de läglöneyrkenmed låg status och dåliga avancemangsmöjligheter. Att det här inte är något enstaka olycksfall är tyvärr alldelessäkert. Inom detta företag, liksom inom många andra företag, har man denförestäUningen att sådana här sekreterarsysslor är bättre lämpade för kvinnor,och därför bör man söka efter kvinnor. Sedan blir det en effekt som i vissafall kan vara avsedd, i andra fall kanske är oavsiktlig, nämUgen att då blirdet ett låglöneyrke i förhåUande tUl andra yrken med samma kvalifikationer därmän finns med. Det är naturligtvis på det hela taget tUl nackdel för kvinnorna.Det är givet att uppdelningen av arbetsmarknaden i manliga och kvinnliga yrkenär tUl nackdel för både raän och kvinnor. Kvinnorna är dock fortfarande de somförlorar mest på den här uppdelningen. Sedan hänvisar finansministern tUl att det sitter vissariksdagsmän i ledningen för detta bolag. Med tanke på inställningi sakfrågan får jag väl vända mig tUl dessa riksdagsmän. Men de sitter där jusom representanter tUlsatta av regeringen, och därmed är det väl regeringen somhar ansvaret för den anstäUningspolitik som dessa företag bedriver. Närindustriministern säger att statliga företag skaU vara ett föredöme måste hanväl mena att regeringen skall kunna se tUl att det bUr på det sättet. Det sista måste jag faktiskt protestera mot.Regeringen kan inte ta ansvaret för de självständiga bolagenspersonalanställningsformer. Det ansvaret må läggas i händerna på den i vanligordning och med stort förtroende tUlsatta styrelsen. Jag vidhåller att kunde ha valt ettlämpligare exempel, om han vUle ha en principieU diskussion om dessa frågor.Här rörde det sig om den närmaste medarbetaren tUl en av cheferna i bolaget,och som kvalifUcation krävdes bl. a. utvecklade språkkunskaper. Följaktligenutgår jag från - utan att jag tagit reda på det - att det här är fråga om entämligen välbetald sysselsättning. Vill , som ju är specialintresserad av dessafrågor, diskutera dem principieUt vUl jag råda honom att väUa ett annattypexempel än just det som han har valt. Man måste onekligen ställa frågan; Vad menadeherr när han sade, att de statliga företagen skall vara ett föredöme,om det sedan visar sig att regeringen saknar möjlighet att öva inflytande påbl. a. principerna för anställningspolitiken? Jag har inte begärt att finansministern skall uttala sigom denna annons - jag har begärt ett principiellt uttalande mot könsdiskrimineringen.Men ett sådant uttalande har finansministern trots tre inlägg inte lyckatsgöra. Sekreteramppgifter kan vara välbetalda i förhåUande tUlandra kviniUiga yrken, men uppdelning av arbetsmarknaden som i detta fall, medi huvudsak kvinnliga sekreterare, leder tUl att välkvalificerad kvinnligarbetskraft får lägre lön än motsvarande manlig arbetskraft med sammakvalifikationer och Uka svåra uppgifter. Att inte finansministern är medvetenom det är ytterst beklagligt, med tanke på hans stora inflytande. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. framtida kraftförsörjning Herr industriministern ordet för att besvara i Stenkyrka (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 336, och anförde: i Stenkyrka har frågat mig omjag anser snara åtgärder nödvändiga för säkrande av framtidakraftförsörjning och om sä är fallet om jag avser att föreslå statsbidrag tUlden avsedda utbyggnaden så att kraftpriser jämställes med Vattenfallstaxor inom motsvarande områden på fastlandet. kraftverk, som är råkraftleverantör på ,utreder frågan hur den ökande elbelastningen på bästskall täckas. Två alternativ finns, dels en lokal produktionsutbyggnad raedsraå värmekraftenheter, dels ytterligare en likströmsförbindelse från fastlandet. Vilket alternativ man än väljer kommer råkraftpriset påGotland att bU högre än på fastlandet. Om och i så fall på vilket sätt manskall söka kompensera industrin och befolkningen på får övervägas närslutlig ställning tas tUl hur kraftförsörjningen skall ordnas. HerrGUSTAFSSON i Stenkyrka (c); Jag ber att få tacka industriministern försvaret. Tyvärr finner jag att det egentligen inte är något svar på någon av detvå delfrågor som jag har ställt. Statsrådet säger inte om han anser snaraåtgärder nödvändiga, och han säger inte heUer om han avser att föreslåstatsbidrag så att priserna jämställs med taxorna i motsvarande delar avlandet. En anledning tUl att jag tagit upp problemet , och iform av en enkel fråga för att få svar snabbt, är de uppgifter jag har fåttjust från kraftverk om att raan behöver ha ett besked så snart somraöjligt, helst före detta års slut. En annan anledning är den att jag hartagit del av yttrande i de här frågorna, som för resten finnsfogat tUl Kungl. Maj;ts proposition nr 111 angående regionalpolitiken. Jag beratt få citera vad anför: "I en utredning om elförsörjningen på Gotlandkonstateras att det ständigt ökade elbehovet medför att nuvarandefastlandsförbindelse blir otUlräckUg och att kraftbehovet nu måste lösaslångsiktigt. har i sitt yttrande över utredningenförordat att en utbyggnad sker och anser det ytterst angeläget - för att intesäga nödvändigt - att en ny förbindelse utförs med statsbidrag tUl så attkraftpriserna på kan hållas i paritet med fastlandet. Länsstyrelsenframhåller vidare att en snar utbyggnad måste bedömas som närmast ofrånkomUgför en vidareutveckUng av det gotländska näringslivet." Det skall väl sägas att när kabeln mellan ochfastlandet kom tUl innebar det ett stort framsteg såväl tekniskt som, förGotlands del, ekonoraiskt. Likströmskabeln har fungerat bra, och alltsedan dentogs i drift har kraftverk enligt uppgift tUlärapat samma taxor som desydsvenska kraftverken, detta trots att kraftproduktionsapparaten pä Gotlandsamtidigt har utbyggts. De uppgifter jag nu har fått från kraftverk tyderpå att man måste bestämma sig för vilket alternativ man skallfölja: om man skall göra en lokal utbyggnad av värmekraft på ön eller om manhar att tänka sig en ny likströraskabel. Man har t. o. m. infordrat offerterfrån olika företag när det gäller utbyggnad av värmekraft, och dessa gällerfram tUl . Den utredning som har sysslat med kabelfrågan är ju inteny. Den första utredningen från AB kom fram 1970, ochunder året bar lagts fram nya resultat i frågan. har efter vad jagkan förstå tUlstyrkt utbyggnad av en likströmskabel. Jag skulle aUtså vara tacksam, om statsrådet något närmarevUle precisera sin syn på de här för så utomordentligt viktigafrågorna. SkaU vi hålla vårt befolkningstal, raåste vi bygga ut näringslivet.Skall vi kunna bygga ut näringslivet, måste vi ha likartade strömkostnader. Vi är medvetna om att det är en viktigfråga, men eftersomvi har problemet under handläggning är jag inte beredd att Nr 142 redovisa till vUket resultat vi kommer. Överläggningenvar härraed slutad. Ang.utländska uppköp av svenska §7 Ang. utländska uppköp av svenska företag '' ' Herr industriministern ordet för att besvara () i kamraarens protokoll för den 4december intagna fråga, nr 356, och anförde: har frågat raig vilka åtgärderjag avser vidta för att förhindra att utländska intressen genom uppköp avsvenska i företag skaffar sig ett dominerande inflytande över vissa branscher. Frågor av liknande innebörd har ställts i rUcsdagen vidflera tidigare tUlfällen. I svaren har då erinrats om de gmndläggande svenskaetableringsbestämmelserna lag om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom, eller gruva, eller aktier i vissa bolag. Genom dennalagstiftning åstadkommes ett skydd mot utländskt förvärv av svenskanaturtUlgångar. Den ger däreraot inte möjligheter att ingripa raot förvärv avföretag som saknar naturtUlgångar. Då svensk industris verksamhet sedan lagenstUlkomst förskjutits från råvaruproduktion tUl mer förädlande produktion, har1916 års lag bedömts vara i behov av en översyn. Arbetet med denna pågår förnärvarande. Låt mig framhåUa att antalet sysselsatta iutlandskontrollera-de företag torde uppgå tUl - dvs. omkring 70 000- av det totala antalet sysselsatta i svensk industri. Detta är en mycket lågsiffra internationeUt sett, speciellt för ett land med storautrikeshandelsberoende. Inom livsmedelsindustrin - där flera uppmärksammadeutländska förvärv skett svarar de svenskägda företagen,framför aUt mom KF och jordbrukskooperationen, för den helt dominerande andelen av produktionen och sysselsättningen. Någon radikalförändring av denna situation torde knappast vara att vänta. Det finns ingen anledning att mot denna bakgrund dramatiseraden senaste tidens utveckUng. De utländska företagen kan bidra tUl den svenskavälståndsutvecklingen genom att skapa sysselsättning och tUlföra landettekniskt kunnande. Det är saratidigt uppenbart att en okontrollerad etableringav utländska företag i kan medföra risker för en utländsk dominans inomvissa sektorer av vårt näringsliv. Anledning finns därför att noggrant följautveckUngen. Som en åtgärd för att förebygga sådana risker komraer regeringensora tidigare raeddelats att tUlsätta en grupp med uppgift att närmare studeraproblemen kring multinationella företag och utländska förvärv av svenskaföretag. Jag ber att tUl mdustriministern få framföramitt tack för ett lika utförligt som i huvudsak positivt svar på min fråga. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen förtandtekniker De amerikanska storföretagens framryckning i ett tempo somkommit den icke okände fransmannen att tala om "denamerikanska utmaningen" har föranlett de europeiska bolagen att sommotåtgärd köpa upp sina konkurrenter och de facto monopolisera vissa branscheri vår världsdel. Jag ser inget negativt i en internationalisering, som kan haen balanserande effekt, främja önskvärd konkurrens och i bästa fall skapasysselsättningsmöjligheter inom vårt land.