prot · FV0977 · 1972-12-31 00:00:00 — Den lag somtogs 1958 gällde kvinnans behörighet till prästämbetet och icke biskoparsskyldighet att viga. Vi har - tyvärr, kanske jag får tillägga - ingen sådanlag, utan det ligger helt i biskopens hand att avgöra det. Jag tycker därföratt del vore redligare av regeringen, om den har denna mening, alt den läggerfram etl lagförslag som klart uttalar att biskopar har skyldighet att vigakvinnor till präster. Sedan har vi olika meningar om de bägge uttalandena; delär del som är den konstitutionella frågan. Vi har olika meningar, och jagvidhåller atl del sade uppfattades av kyrkomötets ledamöter som ensådan försäkran. När del talades om samvelsklausulen och då heltanslöt sig till vad särskilda utskottet hade sagt, var det inte underligt räknade med en samexistens av två uppfattningar i denna fråga inom , som ju alltid sägs ha så högt i tak. Jag är imponerad över all så väl känner lillhur har det i sin himmel, men jag är inte säker på atl han alltid ångrarvad han sade. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Utnämning till vissa kyrkliga tjänster Rätt skall vara rätt, vännen iMalmö. Det finns ingen laglig skyldighet, det skall erkännas, men intentionernai lag innebär ändå - erkänn det, att biskop på ett ellerannal sätt bör vara pliktig alt viga kvinna till präst, om hon så begär. Finnsinte någon sådan skyldighet, faller ju hela lagen, och så var väl ändå intemeningen. i (m): Sådan skyldighetföreligger icke! Och jag tyckeratt del är bättre - som jag redan sagt - altkomma med ett lagförslag än att göra sådana uttalanden som tydliglvis kantolkas precis som man vill. FruÅSBRINK (s): Jag vill bara påminna om atl i såfal! måste vi få en lag som också ålägger biskop att viga manlig sökande tillprästämbetet. Han är inle heller skyldig att viga någon sådan. Del blir alltsåen omfattande utredning som kommer att påyrka. Man har utgått ifrån att biskop prövar kandidats värdighettill ämbetet, oavsett om det är en manlig eller kvinnlig sökande - så pass enkeltär det. vUl inte ta något ansvar för , Jag trorall är lycklig över att han sagt: "Här är icke judeeller grek, här är icke trål eller fri, här är icke man eller kvinna: alla årenI ett i ," Det betraktar jag som höjdpunkten i hans ord. Delövriga, där han varit bunden av sin tids seder och bruk, kan jag inte finnavara Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. bindandeför ett samfund, en kyrka och ett samhälle som strävar efter alt förverkligaevangeliets innebörd om frihet, jämlikhet och broderskap. i (m): Jag ber atl få instämma i del sista av vadfru sade, men det hör inle riktigt till ämnet, fm rektor! Sedan samtliga under punkten "Utnämning till vissakyrkliga fiänster" anmälda talare nu haft ordet övergår kammaren lUl altdebattera "Befrielse från reUgionsundervisning", Hert i (m): I ett särskilt yttrande till granskningen avregeringens skolpolitik i vad avser befrielse från religionsundervisning har viframfört några synpunkter, som vi menar är värda atl beakta. Vägledande förskolpolitiken i detta avseende är dels 27 § i skollagen, dels elt parinternationella konventioner, som jag strax skall återkomma till, 27 § i skollagen medger befrielse för elev som tillhörsamfund som har fått Kungl, Maj;ts tillstånd att i skolans ställe bedrivareligionsundervisning. Den internationella konventionen av 1952, artikel 2 itilläggsprotokollet, anger atl staten skall respektera föräldrarnas rätt atltillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som slår i överensstämmelsemed föräldrarnas reUgiösa och fUosofiska övertygelse. Till det protokollet ärknuten en reservation från svensk sida, och den anger att befrielse frånkristendomsundervisningen endast kan medgivas barn med annan trosbekännelse änsvenska kyrkans. Grunden för det är som bekant atl vi menar oss ha en objektivreligionsundervisnmg. Här föreligger uppenbarligen en divergens mellan 27 § iskollagen och konventionens reservation. Den andra internationella konventionen,, som ratificerades av 1967, talar om alttillförsäkra barnen en religiös och moralisk uppfostran i överensstämmelse medföräldrarnas egen övertygelse, och del finns ingen reservation knuten lill denkonventionen från svensk sida. I ligger alltså inte barafrågan om befrielse utan också framför allt en positiv uppmaning lill medlemsstaternaatt tillförsäkra barnen en religiös uppfostran i enlighet med föräldrarnasönskan. I enlighet med 27 § skollagen har katolska kyrkan ochmosaiska församUngar erhållit tillstånd att ombesörja religionsundervisning iskolans stäUe. Inget annal samfund har fått sådant tillstånd, men vid sidan om27 § har utvecklat sig en s. k. administrativ praxis, enligt vilken enskildaelever medgivits befrielse utan att de samfund de representerar fått Kungl.Maj:ts tillstånd att bedriva egen undervisning. Denna praxis har emellertidinte varit enhetlig, och man har inle kunnal finna någon gemensam nämnare. Dettycker jag inte är tUlfredsställande. Låt oss la ett aktuellt exempel. Evangelisk-lutherskakyrkan i , församUng, ansökte att få ge sina bam egenundervisning men fick avslag och har numera vänt sig tUl för de mänskUga rättigheterna. Man förundrar sig över att dennafråga inte kunnatlösas på ett smidigare sätt, förslagsvis genom en tillämpning av s. k.adminislraliv praxis. I tveksamma fall synes det oss naturligt att deinternationella konventionerna, som jag tidigare refererat lill, fått sådangenomslagskrafl atl skollagens 27 § kunnat tillämpas. Departementschefen uttalade själv i samband med attskollagen förnyades , då vi fick en ny ämnesbenämning, all han trots denobjektiva undervisning som man åsyftar räknade med att vissa grupper av eleverliksom kommer att resa krav på befrielse från undervisning. Det bör,säger departementschefen, vara möjligt att finna praktiska lösningar som tillgodoserdessa krav. Det är förvisso ingen praktisk lösning att etl samfund iSverige, ell land där vi menar oss ha en alldeles särskild religionsfrihet,skall behöva söka sig till kommission för de mänskligarättigheterna för atl få sin rätt. Det synes oss viktigt alt regeringen i de här känsligafrågorna på etl konsekvent sätt tillämpar dispenspraxis och på ett generöstsätt går föräldragmpper och samfund till mötes i de fall där dessa grupperfinner alt skolan handskas vårdslöst med tro och moral iundervisningen. De internationella konventionerna, som ju för övrigt haren mycket positiv avfattning, talar egentligen inte om "befrielsefrån" utan "möjlighet till" en undervisning som stämmer överensmed föräldrarnas livsåskådning. Det är rimligt att skollagen i denna punkt fårtolkas i enlighet med andan i dessa konventioner. Jag har,herr lalman, inget yrkande. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Under detta anförande överlog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. HerrNELANDER (fp); 1 skollagens 1 kap. 1 § talas om skolanstrefaldiga uppgift: att meddela kunskaper, alt öva färdigheter och i samarbetemed hemmet främja elevernas utveckling till ansvarskännande samhällsmedlemmar.Den senare uppgiften innebär ju personlighetsfostran i vid bemärkelse. I lgr 69framhålles all del är hemmen som bär huvudansvaret för barnets fostran ochvård. Föräldrarna har alltså rält atl av skolan kräva en fostran somvidareutvecklar och stärker hemmets intentioner. I värt pluralistiska samhälle, där många olikauppfattningar är representerade i hemmen, kan det naturligtvis uppståkollisioner. Denna fråga har ganska ingående belysts i årets dechargebetänkandeunder mbriken Övriga frågor. I artikel 2 i konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna, som ratificerats av 1952, heter det: "Vidutövandet av den verksamhet som staten kan påtaga sig i fråga om uppfostran ochundei-visning skall staten respektera föräldrarnas rätt all tillförsäkra sinabam en uppfostran och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnasreligiösa och filosofiska övertygelse." har emellertid anmält reservation till dennaartikel och framhållit att befrielse från de allmänna skolornaskristendomsundervisning kan medges endast för barn med annan trosbekännelse änsvenska kyrkans, för vilka tillfredsstäUande religionsundervisning är anordnad. Granskning av statsrådens ämbetsutövning in. I vårskollags 27 § har saken berörts med följande ord; " att elev på föräldrarnasbegäran skall befrias från deltagande i undervisning i religionskunskap, omeleven tillhör trossamfund som fått Konungens tillstånd att i skolans ställeombesörja religionsundervisning". Del är endast katolska kyrkanoch mosaiska församlingar som getts tillstånd lill egenreligionskunskapsundervisning. Det är tydligt att, som i har påpekat,skollagens bestämmelse i denna sak är mer restriktiv än reservationen tillkonventionen. motiverade departementschefen reservationen med att"kristendomsundervisningen inte var avsedd att påtvinga eleverna en visstroslära utan alt under objektiva former bibringa dem kunskap om de religiösaoch etiska värderingar som varit bestämmande vid uppbyggande av det svenska samhälletliksom för den västerländska kulturutvecklingen över huvud taget". Anhållan om befrielse och tillstånd att själv ombesöfiareligionsundervisning har bl. a. gjorts av evangelisk-lutherska kyrkan iSverige, , men av regeringen lämnats ulan bifall.Nämnda kyrka har fört frågan inför kommission för de mänskligarättigheterna, som har upptagit ärendet lill saklig prövning men ännu intemeddelat beslut. Detta är förvisso en grannlaga och ömtålig fråga. Detgäller en avvägning mellan å ena sidan föräldrarnas rätt atl bestämma över denreligiösa och moraliska uppfostran som deras barn skall erhålla och å andrasidan den undervisning som skall lämnas enligt lgr 69, vilken undervisningskall vara objektiv, dvs. saklig och allsidig. Vad som särskilt komplicerarfrågan för oss är den integrerade undervisning som införts i de olikaorienteringsämnena och som gör det svårare att bryta ut självareligionskunskapen. Själv anser jag att denna kristendomskunskap skall vara säsaklig och byggd pä kristendomens urkund , att alla elever kan ta del avdensamma. Lärare, läroböcker och hjälpmedel måste strikt följa denna linje. Detär i allas intresse - framför allt de ungas att så sker. Alla som från skolangår ut i livet skall medföra en fond av kunskap just pä detta område. I individuella fall, då befrielse trots detta påyrkas, börden administrativa praxis som utbildats följas. Jag förmodar att såvälskolöverstyrelse sorn departement är angelägna om att så sker. Då nu det speciella fallet förts inför förde mänskliga rättigheterna, har vi alt invänta dess beslut ochfär kanske anledning att återkomma i ärendet. Jag har, herr talman, i anslutning till denna punkt ochvårt särskilda yttrande velat framföra dessa synpunkter. Jag har i övrigt ingetsärskilt yrkande. i (s): Låt mig först få fästa uppmärksamheten på altundertecknarna av det särskilda yttrandet utgår ifrån att det gällerindividuella befrielser. Men i den skrivelse som evangelisk-lutherska kyrkan iSverige genom sin kyrkostyrelse ingav fill Kungl. Maj:t begärdes att i skolansställe få ombesöfia religionsundervisningen. man villupprätta en egen skola för de barn vilkas föräldrar tillhör detta samfund. Detär en helt annan sak. Utgångspunkten vid bedömningen av detta måste givetvisvara de beslut som har fattat. En över-väldigande majoritet iriksdagen har förklarat att undervisningen i religionskunskap bör varaobjektiv, dvs. saklig och allsidig. Med all rätt kan man säga att en sådanundervisning nu ges i de svenska skolorna. Vad olika samfund ibland begär är enkonfessionsbunden undervisning, dvs. en undervisning som utgår från delärosatser som ligger till grund för tillkomsten av dessa samfund. Det har förekommit sådana framställningar tidigare, ochlåt mig få erinra de båda föregående ärade talarna, som liksom jag 1966tillhörde konstitutionsulskottel, om att SäUskapet Vakttornet 1965 anhöll omatt i skolans ställe få anordna religionsundervisning för barn till föräldrarsom hörde till Jehovas vittnen. I sitt remissvar över denna anhållan förklaradeskolöverstyrelsen alt kristendomsundervisningen, som det då helte, ellerreligionsundervisning, som det nu heter, är utformad så att den inte kan varastötande för någons religiösa uppfattning. Med denna motivering avslog Kungl..Maj:t Sällskapet framställning. Detta föranledde inte något somhelst uttalande inom konstitutionsutskotlet vare sig från ellerfrån . Nog måste vi säga oss att del är betydligt större skillnadmellan lära ä ena sidan och Vakttornets å den andra än mellansvenska kyrkans lära å ena sidan och å den andra. 1 själva verket innebär det särskilda yttrandet att de treledamöter som har ställt sig bakom yttrandet faktiskt vill införa ett nyttskolsystem i . Drar man ul konsekvenserna, kommer man dithän att viskulle få olika typer av skolor i stället för den allmänna skola som vi nu har.I stället för denna skola med dess objektiva religionsundervisning skulle vi fåen rad skolor knutna till olika religiösa samfund. Då skulle exempelvis deolika döparsamfunden - , och -kunna begära atl få starta egna skolor. Av dessa är det störstafrikyrkliga samfundet . De skulle kunna fordra atl få ha enundervisning som bygger på den baptistiska dopsynen. Svenska missionsförbundetkunde anhålla att få starta en skolverksamhet som byggde på Waldenströmsförsoningslära. Det kan ju hända atl man i den vanliga skolan inte ägnartillräckligt utrymme ät denna försoningslära. vet jag att samfundsledarna i del här fallet inteframställer nägon sådan begäran, men de som har undertecknat det särskildayttrandet bör besinna att de faktiskt, om skulle följa dem, skulleöppna vägen för en sådan ordning. Det betyder sett från mina utgångspunkter,men också från riksdagsmajoriletens, att de för den svenska in påvillovägar. Om man är missnöjd med 27 § skollagen skall man inte klagaöver atl Kungl. Maj :l tillämpar den enligt intentioner, utan då börman motionera och försöka få en ändring lill stånd i vanlig ordning. Regeringenhar här följt de linjer som har dragits upp av riksdagsmajoriteten, Därmedfaller alla konstitutionella anmär-kningar. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. I vad slutligen gäUer den prövning som företas av dettaärende inom det organ som kaUas kommission för de mänskligarällighelerna skall vi självfallet avvakta prövningen. Jag kan inte säga vilketutslag del kommer alt bli, men för min del anser jag att det beslut som har fattatsstår i överensstämmelse även med de konventioner som vi har undertecknat. i (m): Jag kan i långa stycken hålla med herrJohansson i ; jag har väl samma principiella uppfatlning som han omatt del är värdefullt med en objektiv undervisning i skolan. Jag skulle viljaha den undervisningen kompletterad med konfessionell undervisning, men det ärinte det saken gäller. Det förvånar mig all en konstitutionellt så kunnig man somherr i går in på en sådan diskussion som denna. Det är juinte riktigt det saken gäller, utan det är nu fråga om att lag och förordningoch den administrativa praxis som vi har skall tillämpas på elt klart ochotvetydigt sätt. Det är heller inte någon reservation som föreligger, utan vihar velat knyta några reflexioner till ulskoltsbetänkandet. Går vi sedan till det enskilda fallet om , säger i att det talas om individuellbefrielse från undervisning i religionskunskap men att församlingen haranhållit om att få sköta skolundervisningen i samfundets regi. Nåväl, meneftersom sade atl vi kan komma fram till praktiskalösningar när det ges sådan befrielse, vore det då märkligt om regeringen hademanövrerat med de möjligheter som finns och med administrativ praxis, som avserenskUd befrielse? Vi har ju fått höra i utskottet att det gäller bara fyraelever. Det hade väl som sagt varit rält enkelt att föreslå en sådan lösning;vi har ju den inställningen i alla andra sammanhang att ämbetsverk ochmyndigheter skall stå till fiänst och hjälpa till rätta i sådana här saker. iTrollhättan vet fuller väl alt jag inte pläderar för alternativa skolor. Delkommer säkert också att framgå av protokollet. Delta är ingen anmärkning i ochför sig. Det är inte någon reservation, det är bara reflexioner. Om det skullebli så som jag sade i mitt tidigare anförande atl regeringen följeradministrativ praxis för de individuella fallen, bör denna sak kunna klarasupp. HerrJOHANSSON i TroUhättan (s): Med tillfredsställelse konstaterar jag altherr inte önskar införa alternativa skolor. Men vad som står i dettasärskilda yttrande kan - om man lar del på allvar öppna dörren för elt sådantsystem. försöker man få det dithän att regeringen skulle ha manövrerat såatt de fyra elever det gäller skulle ha fått befrielse, rnen S;t Martinsförsamling har begärt något annat. Det är denna begäran som har behandlats. Skulle denna ha bifallits hade vi fått ett sådant syslem. HerrWERNER i (m): Jag tycker nog att det är paragrafrytteri,i . Här gäller det fyra elever. Det hade väl legatnära tUl hands att man på deparlemenlshåll föreslagit en sådan lösning. När vii häller religionsfriheten så högt, är det väl beklämmande, att eltsamfund i skall behöva gå till kommission för de mänskligarättigheterna. Frågan kunde väl som det nämndes tidigare ha fått en praktisklösning här hemma. Överläggningen var härmed slutad. yttrade:Propositioner ställes först beträffande envar av de frågor som berörs i dereservationer, fill vilka bifaU yrkats. Därefter ställes proposition gemensamtpå övriga i belänkandet upptagna spörsmål. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Behandlingenav skrivelser tiU Kungl. Maj:t Propositioner gavs på dels attutskottets anmälan i förevarande del lades liU handlingarna ulan särskiltuttalande, dels att utskottets anmälan lades lill handlingarna med gillande avvad som anförts i reservationen A av i Luttra m, fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Luttra begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill atl kammaren ulan särskilt uttalande läggerlUl handlingarna konstilutionsutskottelsi belänkandet nr 26 gjorda anmälan såvitt avser behandlingenav skrivelser tiU Kungl. Maj:t röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejlägges utskollets anmälan i förevarande del lill handlingarna niedgUlande av vad som anförts i reservationen A av i Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparal verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 155 Avslår 14 Vissa frågor rörande förenade fabriksverken Propositioner gavs på dels all utskottets anmälan iförevarande del lades lill handlingarna ulan särskUt uttalande, dels atlreservationen E av i Luttra m. fl, skulle bifallas, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Nr 77------------- Den som vill att kammaren utansärskUt uttalande lägger lill handlingarna den- ibetänkandet nr 26 gjorda anmälan såvitt avser 10 mai 1972---- ' frågor rörande förenadefabriksverken röstar ja, -------------------- den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen E av i Luttra m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat-Ja - 163 Nej - 156 Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna Propositioner gavs på dels att utskottets anmälan iförevarande del lades lill handlingarna utan särskilt uttalande, dels altutskottets anmälan lades till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservationen F av i Luttra m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren utan särskilt uttalande läggertUl handlingarna konstitutionsutskottetsi betänkandet nr 26 gjorda anmälan såvitt avser lekmannainslageti de nya länsstyrelserna röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejlägges utskottets anmälan i förevarande del tUl handlingarna medgiUande av vad som anförts i reservationen F av i Luttra m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr Fiskesjö begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 156 Betygsystemet för grundskola och gymnasium Propositioner gavs på dels att utskottets anmälan iförevarande del lades till handlingarna utan särskilt uttalande, dels altutskottets anmälan lades tUl handlingarna med gillande av vad som anförts ireservationen H av i Luttra m. fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill alt kammaren ulan särskilt uttalande lägger till handlingarna Nr 77 konstilulionsulskoltets i betänkandet nr 26 gjorda anmälan såvitt avser den betygsyslemel för grundskola och gymnasium röstar ja, jq - yg-jj den del ejvill röstar nej. Vinner nejlägges utskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande avvad som anförts i reservationen H av i Luttra m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 162 Nej - 157 Utnämning till vissa kyrkliga tjänster Propositioner gavs på dels all utskottets anmälan i förevarandedel lades lill handlingarna utan särskilt uttalande, dels att utskottetsanmälan lades lill handlingarna med gillande av vad som anförts i reservationenK av herrar och i , och förklarades den förrapropositionen vara med Övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren ulan särskilt uttalande läggertill handlingarna konstitutionsutskottetsi betänkandet nr 26 gjorda anmälan såvitt avser utnämninglUl vissa kyrkliga fiänster röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejlägges utskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna medgillande av vad sorn anförts i reservationen K av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat; Övriga i betänkandet upptagna frågor Utskottels anmälanlades lill handlingarna, § 6 Anmäldes och bordlades Nr 25 ianledning av motioner om informationsbehov Nr 28 ianledning av propositionen 1972:83 med förslag till lag om ändring ilagen (1961:436) orn församlingsstyrelse, m, m, jämte motion 173 Nr 77 belänkande: Q . , Nr 11 i anledning av Kungl, Maj:ts ipropositionen 1972:8 gjorda 10 mai1972 framställning om anslag /73 liU fideikommissnämn- Nr 11 i anledning av Kungl, Maj:lsproposition 1972:8 med förslag till permutalionslag, m. m. jämte motioner Nr 15 med anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1972:45angående vissa organisationsfrågor rörande försvaret jämte motioner Nr 23 i anledning av motioner angående avgiften lilltilläggspensioneringen för äldre arbetskraft m, m. Nr 24 i anledning av motioner angående deltids- ochkortlidsanställ-das samt låginkomsttagares ställning inomtilläggspensioneringen Nr 25 i anledning av motioner angående förutsättningarnaför rätt liU studiemedel Nr 25 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 25 i anledning av propositionen 1972:29 jämte motioner Nr 26 i anledning av motioner angående tillhandahållandetav läromedel åt elever i Nr 27 ianledning av motioner om skydd mot luftföroreningar Nr 28 i anledning av molion om en organisation för tUlsyn av Nr 29 ianledning av motioner om åtgärder mot buller Nr 30 ianledning av motioner med förslag tUl vissa åtgärder i syfte alt minskaanvändningen av mUjöfarliga produkter