prot · FV0957 · 1972-12-31 00:00:00 — Man har redan utbyggt och regleratdessa älvar, och de objekten kvarstår som en reserv. Då bör man i första handtUlgripa den här reserven och skona andra områden. HerrSÖDERSTRÖM (m) kort genmäle: Jag är tacksam mot för de klarabesked han gav med anledning av mina funderingar. Men, , Marvikenskraftverk har en effekt på 132 MW, och det diskuteras en utbyggnad tiU 1132 MW . 3 protokoll 1972. den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. mig speglaförhåUandet meUan dagens och morgondagens energipolitik, och det hade väl motbakgrund härav inte varit någon större skada skedd, om man hade skjutit uppbehandlingen av dessa motioner så att den hade kommit i samband medhandläggningen av de övriga motionerna som gäller energipolitiken. Jag kan intekomma ifrån att detta också är en energipoUtisk fråga. () kort genmäle: Jag vUl efter vad nu sagtställa den frågan tiU om man i den fysiska riksplaneringen kommeratt ta ställning tUl förhållandet meUan oljeeldade kraftverk kontra kärnkraftverkur miljövårdssynpunkt. Jag tycker att man borde ha klarat ut detta spörsmålredan på detta stadium. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Jag vUl tiU i medanledning av hans påpekande att utbyggnaden av Rebnis ännu inte har börjatsäga, att det finns rapporter om läget som klargör, att man har börjat med enhel del av arbetena. Jag vet inte om dit räknar byggandet avvägar och bostäder, framdragande av kraftledningar osv. Han har ingen anledningatt inte lita på att VattenfaU följer sina planer i detta avseende. Sedan säger att om det hade förts enseriös debatt om sysselsättningen, skuUe läget ha varit ett annat. Straxefteråt säger han att fjolårets förslag ensidigt syftade tUI en förstöring avRitsem och Kaitum. Detta visar enligt min uppfattning vad det är han talar om.Ingen talade om en utbyggnad av Kaitum utan det var fråga om att byggaut Ritsem. Detta diskuterades som bekant mycket . Något som helst förslagom Kaitum förelåg inte i detta sammanhang. Bara ord om att manensidigt syftade tUl en förstöring visar på vilket plan han vill föra debatten.Det räcker med att konstatera detta. Jag viU också säga några ord om . om jag kan garantera att man i diskussionen om den fysiska riksplanenkommer att ta upp frågan om oljekraftverk kontra atomkraftverk. Jag skall integöra några utfästelser om hur propositionen härom kommer att se ut. Det kan välbara civUministern göra, om ens han är på det klara med hur propositioneni detaljer kommer att se ut. Men vi kommer ju att diskutera användningen avoUka områden för nedsmutsande industri av skilda slag. Jag skuUe föreställa migatt i varje fall har aUa möjligheter att aktuaUsera den frågan isamband med den fysiska riksplanen. I övrigt kan jag tUl säga att visjälvfaUet kan tvista om huruvida detta är en energipoUtisk fråga eUer inte.Något ligger det väl i påståendet att varje sådan här utbyggnad är en del avenergipolitiken. Vi har emeUertid sett denna som en mycket stor ochövergripande fråga, som har mycket litet samband med , varför dettaprojekt skulle prövas i samband med den fysiska riksplaneringen. Men låt gå föratt man kan se frågan också på det andra sättet. Med det anförda ber jag än en gång att få yrka bifall tiUutskottets förslag. HerrÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Jag vUl bara uttrycka min förvåning över attutskottets ordförande inte kommer ihåg att diskussionen - och detvar diskussionen jag nämnde - rörde sig om Ritsem och Kaitum. Att det slutligaförslaget kom att gäUa Ritsem är en annan historia. i (c) kort genmäle: När vi möttes vid uppgången tiU talarstolenviskade tiU mig att jag inte skuUe bråka med honom. Jag skaU intebråka utan viU bara erinra om att vad jag påpekade i mitt förra inlägg var attherr använde just formuleringen "det egentliga byggnadsarbetet".Jag är mycket väl medveten om att det har påbörjats vägbyggen och sådant menatt "det egentUga byggnadsarbetet" ännu inte tagit sin början varjust egen formulering. Jag vUle slå fast att så sades det. den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. () kort genmäle: Det sistsade tiU oss som talat om var ju en direkt uppmaning att komma igen ihöst och motionera. Det ger ju ännu mera tyngd åt vad sagttidigare i debatten: Varför har då icke utskottet kunnat vänta med motionernasbehandUng tUl hösten? I så faU hade vi sluppit motionera en gång till. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Det kan väl snart vara nog sagt i den härdebatten. Låt mig bara säga tiU i att ingen av oss somfinns i det här huset torde ha större möjUgheter att klara ut utbyggnaden iRebnis än han, som tUlhör styrelsen för företaget. Jag tror t. o. m. att han ären mycket betydande man inom styrelsen. får avgöra detta själv.Jag tror inte att han behöver be om stöd av oss för att kunna sätta i gång utbyggnaden.Rebnis kraftstation byggs ju i samarbete mellan och SkeUefteälvenskraftverksföretag. Jag önskar all framgång med att startaarbetet, men ansvaret ligger mera på honom än på mig. Till vUl jag bara säga att han har helt rätti att den diskussion vi förde om Rebnis rörde sig om aUt möjligt.Den rörde sig om det mesta här i världen men väldigt litet om fakta i saken.Jag noterar yttrande och tycker att det är en väldigt brakarakteristUc av folkpartistisk poUtik: prat och diskussion är en sak, fakta ärnågonting helt annat. Det framgår mycket tydUgt av motionen 1364,som även jag har undertecknat, att vi avsäg endast redan reglerade älvar. Kalixälv tUlhör inte denna grupp, och jag vUl understryka att vårt motionsyrkandeicke skulle omfatta älv. Det är ett rent tekniskt missöde att så blivitfallet, och jag är, herr talman, angelägen att få detta noterat tiU riksdagensprotokoU. den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. HerrANDERSSON i (s): Jag hade inte för avsUct att delta i den härdebatten, men det som har sagts hittUls ger mig anledning att göra någrakommentarer och några markeringar. har önskat en sysselsättningsdebatt omkringutbyggnadsprojekt av icke kontroversieU natur. Jag ifrågasätter, om det överhuvud taget finns sådana projekt som av den här kammaren uppfattas som ickekontroversiella. i Agnas motion vittnar ju om att det är väldigtsvårt att hitta sådana projekt. Han har, om jag har förstått det rätt, med sinmotion velat förhindra en utveckUng av det s. k. . Att jag begärde ordet beror egentligen på att tolkade utskottets skrivning rörande motionen som positiv. Jag uppleverdet som oroväckande, om det skuUe vara så. tror jag inte att det är enrUctig tolkning, utan jag kan acceptera den skrivning som utskottet har på denpunkten, men jag viU markera att här finns ett lokalt och ett kommunaltintresse av att , det s. k. pumpkraftverket, verkUgen prövasseriöst. Det är många som redan nu menar att det finns tUlräckligt underlag föratt säga ett ja tUl detta projekt. Det är alltså de lokala kommunernasönskemål, ty man är medveten om att pumpkraftverket kommer att ge en ökadsysselsättning och högre regleringsavgifter tUl kommunerna. Detta är av godoför såväl som kommuner. Det är i varje faU min uppfattning,och jag tror att majoriteten i kommunerna också delar den uppfattningen. Jagnoterade med intresse att i Agnas partivänner i förnågon tid sedan just offentligt markerade sitt avståndstagande från herrNilssons motion på denna punkt. i Agnas försökte göra jämförelser mellanStorumans och problem, och jag kände inte aUs igen mig fast vi är frånsamma län. Det är alldeles uppenbart att problemen i vid den outbyggdaälvdalen är mycket större än i som ligger vid den utbyggda Umeälven.Vi behöver inte gå vidare i diskussionen. Jag vill bara markera att så ärfallet. Låt mig nämna två områden där är gynnad . Detena är i fråga om turismen. Turismen i Umeådalen är betydligt livligare än iVindelådalen. Det andra är kommunikationsområdet. Där finns ett aktuelltexempel. Kommunikationsministern meddelade att Blå vägen kommer attbli . Det är alldeles klart att det är tack vare att man genomutbyggnaderna och den ekonomiska injektion som skett i den har fåttmöjlighet att bygga den vägen i sådan standard att den är mogen att föras in iEuropavägs- systemet. Låt mig, herr talman, tiU sist säga att om sysselsättningsproblematikenverkligen hade fått det genomslag i debatten som den är värd, tror jag attställningstagandena i Vindelälvsdebatten skuUe ha bUvit Utet annorlunda. HerrNILSSON i Agnas (m): Jag blev tvungen säga några ord till omtolkningen. På s. 19 skriver utskottet: "Utskottet fömtsätter attnaturvårdssynpunkterna och de av motionären i övrigt åberopade omständigheternablir beaktade i dettasammanhang." Min tolkning av detta uttalande är att om en utbyggnad avJuktan nödvändigtvis måste ske, så skall det bU en ersättning för fiskecampenså att inte turismen och friluftslivet blir lidande. i talarom mina partivänner i , och det bör observeras att det var justStorumans kommun som sagt att man gärna ville ha detta. Man vill gärna haregleringsavgifter etc, och det förstår jag. Men mina partivänner och andra iSorsele socken, alltså den andra kommunen som har det svårare och sämre, harsagt att detta faktiskt var den fattiges lamm; skall vi förlora också det?Därför menar jag att jag med frimodighet kan stå bakom den motion jag harväckt. En blick på kartorna i riksplaneringens tvenne tungavolymer visar för och kommun gröna fält. Det är ingaindustrier som man tänkt skaU komma dit. Man har inte gjort någontmg utifrånför efter riksdagsbeslutet mot utbyggnad. Men här är det nu ettlokalt initiativ i samarbete med ett statligt verk som har åstadkommit detta,och jag har hälsat det med tUlfredsstäUelse. Jag har sett det som en svala, envårblomma, ett löfte om bättre tider efter en sträng vinter, och jag har tagitfasta på det skedda, det som ändå hänt. fiskecamp är någontingpositivt. När talar om vägarna tycker jag att det är fel att detskaU vara nödvändigt att bygga ut kraftverk först, innan man får vägar. Jagtror också att och andra anläggningar dit folk strömmar på fritidenoch även skuUe motivera att man byggt vägar här. Sedan viU jagfråga: Kommer det något annat tiU ? Regleringsavgifterna går förmodUgeninte dit. Det bUr alltså som får dem också. Jag gratulerar ,men jag förstår den oro man hyser i . den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. De inlägg i debatten som har gjorts nu senasttvingar mig att gå upp än en gång för att göra ett par korta kommentarer. När man jämför utveckUngen av turismen längs Vindelälvenoch längs är det bara att konstatera att väg 363 är i ett synnerligenmiserabelt skick medan den s. k. Blå vägen längs dalgång är av godkvalité. SkUInaden i turistfrekvensen är närmast att hänföra tUl denomständigheten. Jag tycker därför att det är fuUständigt felaktigt att på dettasätt jämföra turisttUlströmningen i en älvdal med en utbyggd älv och en älvdalmed en icke utbyggd älv. Det är viktigt att slå fast detta, SärskUt efter denkritik som har rUctats mot regeringen då det gäller den uteblivna utbyggnadenavväg 363. Jag tror att mina partikamrater harsamma uppfattning som jag, att kan vi få en seriös debatt om de kvarvarandeprojekten för utbyggnader av redan reglerade älvar hälsar vi inom folkpartietden med tillfredsställelse. HerrANDERSSON i (s): i Agnas gjorde mycket lyriskauttalanden om fiskecampen i . Låt mig bara konstatera att detekonomiska utfallet av fisket är väldigt litet för den lokala befolkningen. den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. Om jag är rätt underrättad innebär pumpkraftverket iBlaiksjön att kommun får högre regleringsavgifter än med det mindreprojektet. Jag tror därför att kommun blir ganska väl tillgodosedd meden vidgad utbyggnad av . I fråga om jämförelsen mellan och Vindelådaleni turisthänseende säger att det inte går att göra den eftersom dehar så oUka kommunUcationsmöjUgheter den ena dalen har väg 363 och den andraBlå vägen. Vilka är då de bakomliggande orsakerna? Jag bedömer det så att har kommit till och fått sin goda standard främst på grund av de kraftigautbyggnaderna i som gjort det ekonomiskt motiverat att satsa så kraftigtpå vägen. Hade vi haft möjUgheten att göra motsvarande satsningar iVindelådalen hade vi haft bättre väg och därmed också bättre turism. Det är minslutledning. HerrNILSSON i Agnas (m): En anledning tUl att det gått så bra att fåfram Blå vägen är att denna väg mycket tidigt blev en genomfartsled till ,en riksväg på vilken det strömmade folk till andra sidan Kölen. Därför fick manmycket tidigt stor trafik där. Sedan är det naturligtvis också riktigt attvägen har bUvit utbyggd på gmnd av vattenkraftsutbyggnaden. Men jag menar attdet är fel att man skall vara tvungen att offra naturvärden forsarna föratt få en väg byggd. En jämförelse mellan Vindelådalen och skall integöras bara med anledning av att den ena dalen har kraftverksutbyggnader. I bådadalarna har det bott folk sedan urminnes rid som bör fa bo kvar, fa vägar ochfå möjlighet att ta emot fler människor, mer industri och annan lokalisering. Det är nog riktigt att kraftverksutbyggnaden har medförtatt Blå vägen bUvit förbättrad. Men vore det så förmånligt medkraftverksutbyggnader som det påstås skulle kommunerna där nu ha sitt på dettorra och inte ha några svårigheter. Detta är ju inte faUet. Därför menar jagatt när jag kämpar för att Vindelådalen skall få något annat, inte i förstahand kraftverksutbyggnader, arbetar jag rUctigt med tanke på den långsiktigaplaneringen och utvecklingen ekonomiskt och socialt. "(); Det verkar på mig, sedan jag lyssnat på denhär debatten, som om åtskilligt har skett i fråga omlandets energipolitik. Det kan inte undvikas, när det talas om torriagdavatten, att man får en känsla av att så mycket har varit torrtagt att en heldel har nyktrat tiU i samband med detta. Det tycks som om det hade fungerat enenergipoUtisk nykterhetsnämnd, eftersom de yttranden som har fällts ickepå någon punkt stämmer med dem som har framförts här, och jag hälsardetta med den största tiUfredsställelse, Det är ändå hopp om att vi framöverskall kunna anlägga naturliga och riktiga synpunkter på de olika sätt på vilkavi skall skapa vår elenergi. Jag kan inte underiäta att tillägga att det under förrahösten kom ut en bok som hette Före och efter. Den behandlar i hög gradenergipolitiken inte bara den svenska, utan världens energipolitik och denhar faktisktgett åtskilliga människor någonting att tänka på i sammanhanget, I den bokenfastslås en sak, som jag tycker att man borde tänka på i de norrtändska trakterdär det finns vattenkraft. Det finns nämligen inte något sätt att skapaelektrisk energi utan att ta någonting från världens gemensammaenergitillgångar, utom just genom vattenkraften. Solen är vänlig nog att flyttavattnet upp igen, så att jag på nytt kan använda det i fallen. Den kraften kanjag utnyttja utan att tära på världens energiresursen Om jag däremot vill skapakraft genom värmekraftverk, av vilket slag det än är, kommer jag att tära pålagren av våra gemensamma energiråvaror. Jag hälsar med stor glädje den tillnyktring som här harskett och hoppas att vi framgent skaU få möjlighet att klara upp de härproblemen betydligt enklare och med mycket mindre bombastiska uttalanden än vadsom har varit faUet. Den debatt som har ägt mm vittnar i varjefaU om att vi är på väg åt det hållet. : Kraftstationer m m. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 7 av i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Byskebegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten 24 mom. 4 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 5 och 6 Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Antisemitiska inslag i politik §14 Antisemitiska inslag i politik Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 2 i anledning av motion angående antisemitiska inslag i SyrienspoUtik. Det finns i en del länder etniska grupper, vilkas öde ochframtid griper oss mer än det mesta. De blir symboler eller bevis förkonflikter eller fördomar som plågar och hotar vår värld. Judarna i ären sådan gmpp: liten, utsatt och nästan utan hopp. De är praktiskt taget helt isolerade. De får knappastumgås med människor utanför gettona i och ett par andra städer. Därförär det svårt att få säkra fakta och detaljer om de omkring 5 000 judarna iSyrien. En mur av tystnad, skräck och angiveri har rests omkring dem. För endel iakttagare är det ett skäl att inte tro på de rapporter som når oss. Förandra är det skäl nog att nyttja det vi vet för protester och opinionsbildning. En del informationer når oss alltså. harjudar lyckats fly från . Deras vittnesbörd talar ett språk som inte kanmissförstås. Vi ser i de rapporterna nästan hela arsenalen av antijudiskatrakasserier och särlagar. De får inte emigrera; i strid med ärdet förbjudet för judarna i att lämna sitt land. De får inte röra sig merän från sin bostad. De måste ha särskUda identitetskort. Deanställs inte i förvaltning, offentliga inrättningar eUer banker. De har svårtatt få telefon eUer körkort. De bäringen rätt att sälja sin egendom. De arabersom är anställda i krigsmakten och annan offentlig förvaltning får inte köpavaror i judiska butiker. De flesta judar, som varit anställda hos muselmanerhar avskedats, osv,, osv. Det här är naturiigtvis förföljelse mot en folkgmpp medflera av den traditioneUa antisemitismens egenskaper. Särlagar (ellerdiskrimerande behandling utan lagar) på punkt efter punkt. Försöken att skiljaut judarna som en mindervärdig grupp av människor, inställningen att judarna apriori är fiender till nationen. Och så har vi de vidrigaste uttrycken för förföljelse;arresteringar och tortyr. De vittnesmål vi fått från syriska fängelser ärskakande. De judar som kommit ut därifrån är nästan alla aUvariigt fysiskteller psykiskt skadade. Tortyr med elektricitet tycks vara vanlig. Man drar utnaglama på fångar, bränner cigarretter på deras kroppar, misshandlar dem,våldtar kvinnliga fångar, förnedrar systematiskt sina offer. Förföljelsen av judarna i kan inte förstås utan attses som en del av konflikten med . Vi skall ta ställning här på humanitäragmnder. Men vi kan inte blunda för att diskrimineringen har sin rot i Syrienskamp mot den judiska nationen. Vi vet att intagit den mestmiUtanta hållningen bland grannar. Man har vägrat godta FN;ssäkerhetsråds resolution , Man har gäng på gäng sagt att fredmed är förräderi. Ständigt slår man fast tesen att bara krig kan besegrasionismen. Lyckligtvis har haft ringa framgång i sina militäraaktioner mot . Men landets nederlag i sexdagarskriget kom att skärpabehand- lingen avde 5 000 judarna inom landets gränser. Det verkar som om de delvis ses somsyndabockar för förlusten av Golanhöjdema, som symboler för den hatade fiendeni söder. Och så nyttjar man då den klassiska antisemitiska tekniken att hetsamot en judisk minoritet för att dölja sina misslyckanden och mana framstämningar av hot och konspiration. Att fördöma en sådan politik är en tvingande nödvändighetför var och en som menar allvar med frasen om "solidaritet övergränserna". bryter med sin behandling av den judiska minoritetenmot åtskilliga regler i ett par Av humanitära skäl är en klarhållning nödvändig. Självfallet ökar vårt engagemang när vi känner igen det somnu sker i , när vi vet att antijudiska förföljelser pågått i världen imånga och att de alltid har varit en totalitär regims eUer etttotalitärt partis försök att vinna anslutning genom att ge sig på en försvarslösminoritet i det egna landet. Tre ledamöter av den här kammaren har i motion 214 tagitupp judarnas situation i , Utskottet besvarar vår motion på ett, som mansäkert menar, positivt sätt. Det positiva är att man uttrycker sin oro överrapporter från olika länder om fortsatt diskriminering av judar, att man slårfast innebörden av några konventioner antagna av FN, att man refererar någraviktiga ord av utrikesministern om de syriska judarna. Låt mig ändå säga att det sätt att besvara motioner på,som utrikesutskottet här använder, inte imponerar särskilt mycket. Läser manbetänkandet noggrant finner man ingenstans att utskottet med sina egna orduttrycker sin egen oro och sitt eget fördömande av det sätt på vilket judarnabehandlas i . Man refererar , men utan att uttryckligtinstämma i hans värdering. Man refererar men utan attuttryckligt slå fast att bryter mot dem, bl, a. i sin behandling avjudarna. Man nämner på någon rad rapporter om övergrepp mot syriska judar ochrefererar lika kort förnekande men gör själv inget som helst försökatt värdera de båda uppfattningarna. Men är det då inte så att vi som fria partamentariker iett fritt land kan ha råd att säga litet tydligare vad vi menar, att vi iklarare och mer direkta ord kan fördöma antisemitiska aktioner i namngivnaländer? Det skulle intressera mig att få veta vilket material om judarna iSyrien som utskottet fått fram vid sin behandling av frågan. Har ni iutrikesutskottet tagit del av utfrågningar av judar som lyckats lämna ,flytt från , efter att ha varit i ett syriskt fängelse? Har ni lästrapporterna från den internationella organisation som främst sysslar med desyriska judarnas svåra läge? Den höll ju senast ett möte i Parisunder ordförandeskap av den franske senatspresidenten , svenskdelegat var TCO:s jurist , Har utrikesutskottet skaffat framdet material som denna högt kvalificerade internationella församling gettspridning åt för att fästa omvärldens uppmärksamhet på hur 5 000 judarbehandlas i några syriska städer? Det finns ingenting i utskottsbetänkandet somvisar att de här handlingarna har studerats av utskottet. Medan andra utskottju ofta utöver motionen klarlägger ett sakläge finns inte en rad i denriktningen i utrikesutskottets betänkande nr 2 . Antisemitiska inslag i politik 3* protokoll 1972. den 13 aprU 1972 Antisemitiska inslag i politik Nåväl, varje utskott har sina traditioner, och den härskrivningen anses väl ändå vara positiv. Jag hoppas därför att utskottetstalesman nu är beredd att säga Utet mer än det betänkande han skall motivera.Vi får inte vara sä diplomatiska i den svenska demokratin att vi inte i klaraord kan säga ifrån t, ex, om förföljelser av judar i olika länder, Syriensbehandling av sin judiska minoritet är skamlig, och vi värnar inga värden genomatt hålla inne med den slutsatsen. I detta anförande instämde herrar , JonssonSellgren (samtliga fp). HerrMÖLLER i (s): Det råder väl inga delade meningar i vårtland och inte heller här i , när det gäller att hävda friheter ochrättigheter för enskilda individer och minoriteter, mot godtycke och övergreppfrån myndigheter och mot alla former av diskriminering på gmnd av ras, kön,språk eller reUgion. har på det internationella planet ochäven i den egna lagstiftningen aktivt deltagit i strävandena att främja ochsäkra dessa fri- och rättigheter åt enskilda och minoriteter. En radkonventioner har i dessa syften utarbetats under svensk medverkan. Sammagmndsatser hävdas i och FN:s deklaration av 1948 om de mänskligarättigheterna. Men trots detta förekommer ännu diskriminering och förtryck avenskUda och minoriteter på skilda håll i världen. Den oro och förtrytelse somsådana rapporter måste framkalla delas givetvis i högsta grad av den svenskaopinionen och av ledamöter av samt av utrikesutskott,antingen det gäller judiska enskilda eller minoriteter, den diskrimineradesvarta majoriteten i södra eller andra gmpper vUkas mänskUga rättigheterundertrycks eller förtrycks. Vad gäller den av motionärerna åberopade judiskaminoritetens behandUng i föreligger från ömse sidor rapporter sommotsäger varandra och som är kontroversieUa, De två främst berördaregeringarna, i respektive i , har framställt ömsesidigabeskyllningar och anklagelser.