prot · FV0918 · 1972-12-31 00:00:00 — riksdagenoch att vår fortsatta behandling av detta i utrikesutskottet och i riksdageninte skall präglas av motsättningar utan av den enighet som har rått tidigare. är vi medvetna om att detta inte endast är enfråga om anslag och planering utan också en fråga om hela folkets vilja attbära en börda. Därför menar vi - det har sagts av många - att informationen ochdiskussionen inom landet nu måste få ett starkt stöd. Vi hälsar med glädje SIDä;s fyraårsplan för en sådaninformation. I motsats till fröken har vi beklagat att statsrådetstannat vid det lägre beloppet. I vår mittenmotion begär vi att det belopp SIDAhar föreslagit för skall utgå. Den här frågan är så central för möjligheterna att drivahela biståndsarbetet från svenska utgångspunkter att den inte tål dennedskärning som statsrådet har gjort. Vi måste även i fortsättningen kunna redovisa,och folken i våra samverkande länder mäste kunna känna, att bakom det svenskabiståndet står inte endast en majoritet i utan framför allt ett enigtoch upplyst folk. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens forhandlingar. HerrGERNANDT (c): Mitt anförande kommer att ta . Jagber om överseende med att jag tar alla berörda personers tid i anspråk sälänge, men jag tror så starkt pä den utvecklingsväg för svenskt näringsliv somjag ämnar förespråka att jag vill utnyttja det här tillfället att föra frammina synpunkter. Den utlösande orsaken till att jag i sista stund antecknademig på talarlistan i den allmänpolitiska debatten är en brevkopia som jag ficki dag och som börjar: "Detta är ett akut nödrop." Originalet är riktat till ett av statsråden, och brevet ärdaterat i förrgår. Brevet skildrar dagens beklagliga situation för en seriösoch duktig svensk uppfinnare, som har tillfört näringslivet avsevärdsysselsättning och som troligen ännu kan göra det, om han får samhällets hjälp.Hans levnadsinkomster i form av royalty från ett företag har upphört genom attföretaget har inställt utbetalningarna. Skattemyndigheterna har skönstaxerathonom, och utmätning har påbörjats. Några djupare detaljer i det här ärendet,som inte saknar tragiska inslag, skaU jag dock inte beröra. Det här är en avmånga svära situationer som seriösa svenska uppfinnare alltför lätt kan hamnai. De är en grupp av människor som samhället och näringslivet har missförståttunder . Jag skall förklara mig närmare. Vissa indikationer tyder på att den fantasifullhet ochskaparkraft som en gång genom en hel rad epokgörande uppfinnarinsatser ladegrunden för de nuvarande stora svenska exportindustrierna, under senare årtiondeni praktiken tycks ha upphört att lämna några mer väsentliga bidrag tillutvecklingen. upplever vi en minskning av det årliga antaletpatentansökningar från i bosatta uppfinnare, som antaletansökningar från utländska uppfinnare tycks fortsätta att den 4 febmari 1972 stiga.Sverige har tidigare utpräglat varit ett av de mest uppfinnarproduk-tivaländerna i världen och har också stått högt i anseende för detta, somdet har givit ett avsevärt bidrag till vår välståndsutveckling. Det är därför att betrakta som en, jag vågar säga,larmsignal att vi nu har en negativ bytesbalans i fråga om hcenshandel. Vibetalar till utlandet omkring 10 mUjoner kronor mer i licensavgifter än visjälva tar in. I samma mån har de svenska lågförädlande, alltså traditionelltråvarabase-rade, exportföretagen kommit i ett allt sämre konkurrensläge i detatt andra länder nu kan producera trämassa, stål m. m. till lägre priser än desvenska företagen. Svenska företag inom olika branscher försöker i rådandeläge att uppnå konkurrensjämvikt genom rationalisering, omstrukturering m. m.,och stora förhoppningar knyts även till att pågående forskningsverksamhetskall leda till nya lösningar av näringslivets problem. Men man rationaliseraräven i andra länder, där arbetskraften är avsevärt billigare än i vårt land,och att envist fortsätta med tillverkning av traditionella produkter somkylskåp och liknande i en alltmer hårdnande världskonkurrens är kanske intedet allra bästa konkurtenssättet för svensk industri. I den situationen förväntar vi oss att höggradigautomatisering skall ge vår industri hög konkurtenskraft genom snabbare,säkrare och billigare tUlverkning, Det är säkert en av framkomstvägarna, menman väntar sig också av den framtida världsledande internationellaföretagsamheten att den i hög grad kommer att koncentrera sig på ett snabbtutbud av nya, unika produkter som kommer att tiUverkas i snabba, kortatillverkningsserier. Inför detta framtidsperspektiv förlitar vi oss i vårt landi högsta grad på resultaten av vår svenska industriforskning, som jag nyssnämnde om. Vi talar därför med stolthet om vår forskningspolitik, och vi hargjort forskning tUl ett verkhgt honnörsord. Ja visst, forskning och forskare i all ära det tyckeräven jag men kommer då forskningen att ge de lösningar som man kanske väntarsig? Den tekniska och ekonomiska forskningen, särskUt den gren som faller underrubriken innovationsforskning, har alltmer och mer klarlagt att forskningensförhällande tUl näringslivet är mera komplicerat än man förstått. Dethar nämligen aUdeles tydligt framkommit att forskningen, för att över huvudtaget få någon rimlig samhällsekonomisk verkan, måste kompletteras med enspecifikt behovsinriktad innovationsaktivitet, som inte kan rubriceras somforskning utan faller under vad som brukar kallas uppfinnarverksamhet. Här anserjag att två saker bör påpekas; Deninnovationsinriktade verksamheten i vårt land har inte på långt när förståttatt stödja de seriösa uppfinnarna, innovatörerna. Uppfinnare hari vårt land över huvud taget inte tagits på allvar utan t. o. m. betecknatssåsom roliga seriefigurer under de gångna årtiondena. Men och framgent behöver samhället och näringslivet derätta innovatörerna. De mycket skickliga och kunniga personer som sysslar medgrundforskning är av flera skäl säUan innovatörer. De har redan från skoltidenvarit mycket receptiva människor, de har mycket djupgående och värdefuUakunskaper, men de är inte innovatörer. Gmndforskningen är som regel hårt specialiserad tiU smalafält inom vetenskapen, medan de mest intressanta och värdefuUa innovationsuppslagentillkommer genom en kombination av vetande från helt skUda fält. Forskningenssåväl interna som utåtriktade effektivitet är dessutom förhållandevis låg ochgenomslagstiden fram till en försäljningsbar produkt är också relativt lång.Men den utåtriktade aktiviteten kunde höjas avsevärt, om innovatörer på etttidigt stadium kunde ges möjlighet att samverka med forskarna. Allt det sagdaär inte menat som en kritik mot forskarna, det är menat som ett försök attskapa bättre balans mellan forskare och innovatörer. har vi i en situation där både samhälletoch näringslivet satsar betydande belopp på forskning, medan satsningen påuppfinnarverksamheten är så obetydlig att den knappast kommer i statistiken.Det råder därför ingen tvekan om att här råder en mycket kraftig obalans mellanvad som satsas pä forskning och vad som satsas på uppfinnarverksamhet, enobalans vilken leder till att forskningen är en relativt högkostnadsbelastning för samhället, när den i stället borde och kunde vara enlönsam investering. Vill man i stället uttrycka saken positivt, kan man påpekaatt vi mycket lågt - och i varje faU inte systematiskt - nyttiggjortoss uppfinnarverksamheten, vUken säkert är en ny, oförbrukad resurs tillfortsatt och eventuellt ökad välståndsutveckling i värt svenska samhäUe. En för näringslivet tUlfredsställandeinnovationsutveckling - åtminstone med avseende på möjligheten att skapa nyaarbetstiUfäUen för de många arbetslösa inom landet - synes inte föreligga iönskvärd grad inom de stora industriföretagen. Där råder vanligen, som jag nysssade, en strävan att rationalisera och automatisera tillverkningsprocessen förde konventionella produkterna i syfte att därmed uppnå bättre konkurrensmöjligheterinom den aktuella branschen. Men att för vårt lands industri konkurrera påvärldsmarknaden med låga försäljningspriser är förhållandevis svårt. Däremotbör den svenska industrin framgångsrikt kunna tillföra världsmarknaden nya,unika industrialster, processer och metoder genom en generösare satsning pälandets uppfinnare och på små men innovationsstarka företag. Det finns inom landet åtskUliga sådana för en störreaUmänhet okända företag, som kämpar med stora svårigheter men som har defruktbara idéerna och uppslagen, vilka med tUlgång till riskvUligt kapitalskulle kunna utvecklas och växa sig starka även i världskonkurrensen. Framför allt finns den tändande gnistan till en sådanutveckling hos uppfinnarna, de tekniska, kreativa personerna, innovatörerna,som har en mängd radikala uppslag, ofta med mycket lovande framtidsvärde. Kreativitet eller skaparförmåga betyder i detta sammanhangalltså förmåga att finna nya origineUa kombinationer, gärna av de element somtillkommit genom forskning. I vissa faU leder den genom kreativiteten uppnåddauppfinnaridén tiU behovet av viss kompletterande forskning, och pä det sättetbör forskning och kreativitet inom samhällets alla områden kunna samverka tilldet bästa. Ätt i betydligt högre grad än liittills uppmuntra och utnyttjasamhäUets kreativa begåvningar, inte den 4 febmari 1972 minst inomdet tekniska området, skulle verkligen vara någonting av en tekniskkulturtevolution. Jag vUl göra en liten jämförelse med konstmålaren hansom målar tavlor. Denne går till en affär och köper sina färger, dukar, pannåeroch penslar. Det är kanske för anspråksfullt att säga att färgerna ärframställda genom forskning, men duktiga tekniker har skapat färger som ärhållbara, som är lättarbetade och har vackra kulörer. Färgerna kommeremellertid inte tiU sin rätt förrän konstnären, skaparen, sätter dem på sin dukoch fullbordar konstverket. Så är det också med uppfinnarna. De kan fullbordadet som forskarna har lämnat fram som små byggbitar tUl den stora värdefuUakonstruktionen. Jag vågar tro att inom kretsen av kunniga och seriösatekniska nyskapare finns troligen den guldgruva som samhället och näringslivetåter bör förstå att bearbeta. Man har uppskattat att det finns mellan 10 000och 20 000 uppfinnarbegävningar i , vUka i realiteten är utestängda frånvarje rimlig möjlighet att utexperimentera och utveckla sina uppfinningar ochutestängda från möjligheten att få pröva sin uppfinningsförmåga pä alla deproblem som samhället står inför. I motsats till forskarna saknaruppfinnarna utbildningsmöjligheter som är anpassade tiU deras speciellabegåvningstyp. I motsats tiU forskarna saknar också de flesta uppfinnaremöjligheter att erhålla avlönade befattningar med frihet att arbeta fram sinauppfinningar, med tillgång till alla de resurser i fråga om lokaler,medarbetare, instrument etc. som krävs för att de liksom forskarna skaU kunnautföra sitt landsgagneliga arbete. När det omsider blivit fullt tydligt att det i mycket höggrad är uppfinnarnas prestationer som ligger tiU grund förvälståndsutvecklingen, bör samhället med kraft gripa in för att kunnautnyttja den tUlgång som landets uppfinnare otvivelaktigt är. Här kan detnaturligtvis invändas att svårigheten att välja ut de värdefullaste kreativaförmågorna kan vara mycket stor. Erfarenheten från seriöst innovationsarbetevisar emellertid att denna utgallring sker förhåUandevis automatiskt, dä ettantal innovatörer förs samman tUl gemensamma arbetsplatser och arbetsuppgifter. Slutsatsen av det sagda blir dels den principiella attsamhället nu bör ägna ett seriöst intresse åt innovationsfrågorna i syfte attutveckla en genomtänkt, rationell innovationspolitik för landet, dels denpraktiska att samhället nu snabbt bör undanröja de föreliggande mycket starkahindren för en effektivt och samhällsnyttigt fungerande uppfinnarverksamhet ilandet. Dessa hinder består alltså i att verkstadsresurser saknas, attpatentkostnaderna är höga, att det är besväriigt att få patent. Låt oss jämföramed en kompositör av en poplåt. Han har sin melodi och sin text relativt välskyddade utan större utgifter, men uppfinnaren skall lägga ned stor möda ochstora kostnader pä att få sin mycket mer samhällsgagnande uppfinning skyddad.Här bör alltså samhället träda in och hjälpa de dugliga, effektivainnovatörerna. Som ett första steg till att underlätta verksamheten förlandets innovatörer är det av största värde att inrätta något som kan benämnaskollektiva industrihus. Tag ordet i munnen och liksom smaka på det. även nisom inte är så mycket för kollektiv verksamhet! Jag vågar i aUa fall kalla detkollektiva industrihus. Helst bör de upprättas i varje län i samarbete medföretagarföreningarna och i nära samråd med landets uppfinnarförening. Dessa innovationscentra - vi kan också kalla dem så - somOrganisatoriskt blir något helt nytt i samhällsbilden - även om man använderäldre, lediga lokaler - bör omfatta experimentverkstäder för uppfinnare samt getillgång till kvalificerad personal för viss rådgivning tUl uppfinnare,bedömning av uppfinningsidéer, utveckling och exploatering av uppfinningar.Där skulle uppfinnare också kunna få hjälp med att söka patent och attfinansiera patentansökningarna. Självfallet kan inte all nödvändig expertisfinnas samlad i varje län, utan den lokale rådgivarens funktion blir ofta attföra uppfinnarens speciella problem vidare tUl lämplig central instans, bl. a.till Styrelsen för teknisk utveckling. Det väsentliga är att uppfinnare med värdefull kreativförmåga på detta sätt får möjlighet att med verkstadsresurser åstadkomma enfungerande demonstrationsmodell. Ifrågavarande experimentverkstad kan varanågon nedläggningshotad verkstad inom länet, någon verkstad för handikappadverkstadspersonal eller verkstad av annan art, som inte medför så stor extraekonomisk belastning för samhället. Ett exempel är också att teknisktintresserade ungdomar kan bli medhjälpare till uppfinnarna och de som får denförmånen skaffar sig utan tvivel mycket värdefuU lärdom och mycket värdefullframtidsinriktning för sina respektive fortsatta arbeten. Mot hela det här skisserade förslaget kommer sannoliktfrån flera häll att resas anmärkningen att ifrågavarande möjligheter föruppfinnare redan existerar genom landets företagarföreningar; man går omkringoch tror det i allmänhet men så är långt ifrån fallet. Företagarföreningarnalämnar företrädesvis sin hjälp till tUlverkningsföretag, som kansysselsätta arbetskraft, och kan under rådande förhållanden endast i mycketringa mån hjälpa uppfinnare en förutsättning är att deras Uppfinningsidéerhåller direkt förankring i någon industri. Detta är vanligen oerhört svårt omuppfinnaren inte har möjlighet att förevisa en fungerande modell och helstockså har patentskyddet ordnat. Uppfinnarstödet genom Styrelsen för teknisk utvecklingredovisas till avsevärt avtotalbeloppet. Denna låga andel bör begrundas mot bakgrunden att varje godinnovationsidé av världsmarknadsklass kan ge årsarbete åt tusentals människorinom landet. HertAHLMARK (fp); har diplomatiskt erkäntBangladesh. Det är glädjande att så äntligen har skett. får vi kontakter medvärldens ättonde stat i folkmängd. får vi möjligheter att börja bygga uppbistånd till denna nya nation. kommer vi också pä andra plan närmare ettland som lidit sä oerhört för att nå sin självständighet. Ätten lång rad av demokratier den 4 febmari har erkänt ärdärför en milstolpe i våra relationer med den subindiska kontinenten. Ändå måste jag, liksom , uttrycka mittbeklagande över att detta erkännande har kommit så sent. På förstadag lämnade 15 liberaler in en motion, i vUken begärdes ett omedelbarterkännande av . Redan då fanns en regering i landet med kontroll överterritoriet. Men genom att vänta så pass länge har demokratierna gettkommunistländerna ännu en möjlighet att vinna sympatier i och Bangladeshoch skapat ännu mer tveksamhet där om intresse för . AUastaterna i utom de två med specieUa relationer tUl samtSovjetunionen hann erkänna innan någon enda demokrati (utom )gjorde det. Var det nödvändigt att också i erkännandefrågan skapa intrycket attkommuniststaterna är de som känner mest sympati och förståelse för den nyanationen? Var det nödvändigt att vänta ända till därför att en rad länderskuUe komma ? Jag tror att denna typ av diplomati är missriktad ochUla motiverad. Förhalningen av erkännandet blir ännu aUvarligare om manser den mot bakgrand av händelser. Bitterheten bland östbengaler ärstor och förklarlig över det som upplevdes som omvärldens likgiltighet närterrorn svepte fram över f. d. Östpakistan. Få länder visade något störreengagemang och vissa - främst och - gav t. o. m. stöd åt Yahya Khanskrigspolitik. Och när FN uppmanade indierna, men intevästpakistanerna, att dra sig tillbaka till gränsen var det ett svek motöstbengalerna och mot frihetskampen. Det sveket stöddes i FN också av ,och jag kritiserade i tre interpellations-debatter den svenska regeringensbristande förståelse för vad som hände i . Men har erkännandet äntligen kommit. Måtte nu snabbteffektiva diplomatiska relationer byggas upp mellan Dacca och de stater som har erkänt det här landet. skapades i krig och kaos. Dess folkdrabbades av den största mänskliga katastrofen sedan . Jaghar just läst en rapport frän Dacca, som ger en skiss tUl ettåtemppbyggnadsprogram för . Man behöver minst 3,5mUjarder dollar - närmare 20 mUjarder kronor i stöd från omvärlden under som ligger framför oss. är detfrämst livsmedelssituationen och transportväsendet som kräver väldigainsatser. vårt erkännande av bli upptakten till ettsvenskt bistånd i stor skala tUl denna härjade nation. gavs de krigsdrabbadedemokratierna i en ny start och framtid bl. a. genom generöst biståndfrän . Marshallhjälpen byggde upp och gav impulser tillekonomisk utveckling. Vad som behövs är en Marshallplan för . Denkommer inte att ledas av , vars fiasko och omoraliska handlandeunder konflikten var så stort och upprörande. Men de länder som harerkänt måste nu känna en förpliktelse att tillsammans gå in medmassivt bistånd till östbengalerna. Det är vår enda möjlighet 1972 att sökaväga upp något av passiviteten . Återuppbyggnad av måstenu bli en av de stora uppgifterna för svensk biståndspolitik. Överläggningen var härmed slutad. Maj:ts proposition nr 1 angående statsverketstUlstånd och Nr 18 behov under /73 hänvisades därefter till utskott enligt den följande: Riksstaten för /73 .... Bilaga 1 Finansplanen .................. medundantag för hemställan under 3 beträffande beslut att skogsvårds avgift skall utgå med 0,9 promiUe för är 1972 (s. 55) ............................... BUaga 2 För flera huvudtitlar gemensamma 18 Den allmänna lönenivån för StatsanstäUda m. m. ÄnstäUningsformen i statstjänst, m. m.................... P, 910 Städningsverksamheten inom det statliga områ det och Utrednings- och försöksverksamhet rö rande programbudgete- ring......................................... Bilaga 3 Kungl, hov- och slottsstaterna . G 3 Bidrag tiU politiska par tier ....................................... B AUmän försäkring m. m. , , BUaga 8 , . BUaga 9 FinansdepartementetDriftbudgeten Litt, A m, m....................................................... Litt, B Allmänna centrala ämbetsverkm, m, P, B 1 Kammarkollegiet , , , . P, B 5-14 - Statens förhandlings nämnd ................. P, B 15-19Statens avtalsverk - Litt, C Skatte- och kontrollväsen P, C 1-6 - Riksskat teverket ............... P, C 7-12 Avsättning tUl banktillsynensfond - Avsättning tiU försäkringsinspektionens fond , , , , P, C13-16 Stämpelomkostnader- Litt,D Bidrag och ersättningar riUkommunerna , , , , Litt,E Diverse P, E 1 -3 Ersättning riU statensallm, fastighetsfond: Slottsbyggnadernas delfond Statens krigsförsäkringsnämndm, m, , P, E4-5 Bidrag tUl Föreningen - Bidrag till vanföra ägare av motorfordon ....... P, E 6 Bidrag tUl sering ................. P, E 7-8 Produktionsbidrag för dagstidningar - Sam- distributionsrabatt för dagstidningar ..... P, E9-14 Avlöningar tiU personal pä indragningsstat m, m, -Täckning av merkostnader för löner och pensioner m, m, . P, E 15 Viss informationsverk samhet ............... P, E16 Förberedelser för om- lokalisering av statlig verksamhet............. Statens allmänna fastighetsfond den P,11:12-13 Byggnadsarbeten för köp av fastigheter , , , P, 11:14 Vissa byggnadsarbeten P, V:6 Län för inrättande av P, V:7 Pressens länefond ,,, Fonden förförlag tiU statsverket P. VII;1 Vissa projekteringskost nader ................................ P, IX:5 Statens datamaskin- ,fond: Anskaffning av datamaskiner ...................... Litt, A UtbUdningsdepartemen tet ...................................... Litt,B Kulturändamål a) Konst,litteratur, musik, teater m, m b) Arkiv, museerm, m, , , c) Ungdoms- ochfolkbildningsverksamhet , , , , d) Utbildning inomkultur området .............................. Litt, C Kyrkliga ändamål , . Litt,D Skolväsendet ................... Litt,E Högre utbUdning och Litt, F Lärarutbildning..................... Litt,G VuxenutbUdning , , , , Litt,H Studiesociala åtgärder , Litt, I Internationellt-kultu- P, 1:B2 Rundradioanläggningar P, 11:15-16 Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål Radio- och televisions hus ...................................... 7 5 den 4 febmari 1972 P, 11:17 Byggnadsarbeten vid universitetenm, m, , . P. IV:5-6 AUmänna studielåne fonden Studiemedels fonden .............................. P.IV;7 Länefonden för stu- H 7-H 8 Stöd tUl idrotten: Organisationsstödm, m, -Änläggningsstöd m, m. Litt, AE m, m, - m. m....................................... Litt, F Ekonomiskt försvar . V:8 Län tUl utbyggnad av oljelagringen ....................... V:9 Lån tiU nordiska indu- strialiseringsfonden tUl förmän för . . . P. IX:7 Förrådsfonden för eko nomisk försvarsbered skap: Förtädsanlägg- ningar m. m............................ BUaga 13 InrikesdepartementetDriftbudgeten Litt. m. m. m. m....................................................... Litt.D Regional utveckling P. D 12 Regionalpolitiskt stöd: D 3-4 Bidrag tUl företagare föreningar m. ; Admi nistrationskostnader och Täckande av förlus ter i anledning av stat ligt stöd tUl hantverks- och industriföretag m. fl........................ Litt.E Bostadsbyggande m. m. P. IV:11 Statens hantverks- ochindustrUänefond .... 1V;12-15 Lånefonden för bo stadsbyggande Låne fonden för allmänna samlingslokaler .... V;10 Regionalpolitiskt stöd;Lokaliseringslån .... BUaga16 Ofömtsedda utgifter ........ BUaga 17 och dess verk P. D1-2 . D 3-8 ;Förvaltningskostnader svenska delegation och dess kansli:Andel i gemensamma kostnader för . E 1-2 Vinstutlottning i sambandmed ungdomens lönsparande - Vinstutlottning i samband med allmäntlönsparande . . E 3-4 Kommittéer m. m. - Täckning av merkostna der för löner och pen sioner m. m............................. Nr 18 BUaga 18 Riksgäldsfonden ............ BUaga 19 Avskrivning av nya kapitaUnveste- BUaga 20 Avskrivning av oreglerade kapital- medelsförluster ................... Bilaga 21 Statens allmänna fastighetsfond .. Bilaga 22 Beredskapsstat för försvarsväsendet Maj:ts proposition nr 2 angående utgifter pätUläggsstat riksstaten för /72 hänvisades tiU utskott enligt följande: BUaga 9 Avskrivning av oreglerade kapital- medelsförluster .................... § 7 Interpellation nr 42 ang. exploateringen avmarkområden i strid mot skissen till fysisk riksplan Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: En omfattande exploatering av vår natur harförekommit . Den har delvis varit en förutsättning för detmateriella välståndets utveckling, men utgjort ett hot mot denekologiska balansen och mot människors möjlighet till rekreation i ostördnatur. För att komma tUl rätta med bl. a. de problem somexploateringen fört med sig har inom utarbetats en skisstill fysisk riksplan, vilken presenterades . För att nå en önskvärdstyrning av olika aktiviteter måste en omfattande lagstiftning komma tillstånd, och en proposition i detta syfte väntas tUl höstriksdag. I riksplaneskissen sägs bl.