prot · FV0937 · 1972-12-31 00:00:00 — Jug tycker vidare utt hun förenklur litet för mycket närhun säger utt vi skull sättu stopp för koncentrutionstendensernu. Vi vetsjälvklurt ullu de nuckdelur som kan föHa av ulltför sturkukoncentrutionstendenser. Men skull vi sättu stopp för ull effektivisering ochull rutionulisering? Alla i den här salen vet vad som skulle bli resultatet förvår konkurrens med utlundet om vi sutte stopp för näringslivets rutionuliseringoch för ull fusioneringsverksumhet. Skull vi sättu stopp för ulltihop? Jug tror inte mun kun göra det så enkelt. Frågeställningenför oss politiker mäste vuru: Hur skuU vi kunnu öku inflytundet? Hur skuU vikommu in pä området? Därför skull jug komplettera min tidigure frumställningmed vad jug betruktur som en föHdverksumhet tUl koncentrutionsutredningen, nämligenden sumarbetsutredning som kommit med ett betänkande. Jug tror det är i dylikusammanhang man skall sätta in inflytande och medbestämmanderätt. Vi får dessutom större möjlighet att diskutera detta efter1973, när jag hoppas att denna utredning har gjort sin sammanfattning. har i stort summunfuttut sittbetänkunde i fyru huvudpunkter. För det förstu; ett informutions- och sumurbetssystemmellun företagen och kommunala och regionala myndigheter. För det andra: offentlig redovisningsskyldighet för ullaföretug med mer än 500 unstäUda sumt redovisningsskyldighet för stiftelser. För det tredje: försöksverksumhet med av det ullmännuutseddu styrelserepresentunter i uktiebolug och en permunent styrelserepresentationi vissu större stiftelser. För det fjärde; en försöksverksumhet med sumhälleligurevisorer i ett untul uktiebolug och ekonomisku föreningar. Jug tror det är dessu vägur vi skull gä i stället, och jugtror dessu möjligheter blir större i frumtiden. Ett näringspoUtiskt program för banksektorn, m. m. HerrMÖLLER i (fp) kort genmäle; I någon mån blir det en upprepad debatt fråni höstas om man tar sädana grepp som nu gjorde. Hun ställdedock någru konkretu frågor om vur vi står som politiker. Dettu är förfolkpurtiets del mycket klurt när det gäller regionulpolitik, synen pänärdemokruti och såduna ting. Vi vill sä mycket som möjligt flyttu beslut ochåtgärder ut i lundet och näru människornu. När mun sedun i suk diskuterar nägon konkret åtgärd ianslutning till en motion eller reservation, som den här sammanslagningen tillGötabanken, fär man bedöma den aktuella frägan. Det var detta jag begränsademig till i mitt första inlägg. Ett näringspolitiskt program för banksektorn, m. m. Det är dock viktigt att konstatera vad vi som politiker iutskottet säger här; "TiU skillnad från motionärerna betraktar utskottet den nya fusionen som en isolerad företeelse ." Det är ett klart uttalande av att utskottsmajoriteten, ochinom kort troligen även majoritet, ser detta som en isoleradföreteelse. Här lägger mun sä att säga en stoppkloss framför nya, väsentligarefusioner och utskottet markerar att en rejäl bevakning och uppföHning avmaktkoncentrationsutredningens arbete skall ske. Detta har alltså utskottsmujoritetengått in för, och jug tycker det är mycket viktigt utt det stär fast efter dennadebatt. sude också att frågan är viktig urkonsumenternas synpunkt och att bankinspektionen borde ägna sig åt detta istället för att avgöra vad som är bäst för den stora eller den lilla banken viden sädan här sammanslagning. Om jag tar konsumenterna först får jag påpeka att herrOlof inte fick med sig sina egnu partirepresentanter på den andradelen av sin motion som gällde konsumentrepresentanter i bankinspektionen. När det gäller vad som är bäst för den stora eller denlilla banken, så bedömer ju inte bankinspektionen saken pä det sättet, och detbör inte heller vi göra. Man bedömer vad som är bäst ur konkurrenssynpunkt ibunksummanhung. Då är det viktigt, både för bankernas kunder och för konsumentersom ägnar sig åt inlåning tUl bankerna, att man här får en bank som någotbättre kan hålla de största bankerna stången. De skälen kvarstår. De har intebemötts. Här kompletterar de två bankerna i huvudsak varandra medsina regionala kontor. Smälandsbankens etableringar representerade till övervägandedelen "vita fläckar" på kartan för bank. Jag har ännu inte fått nägon kommentar till påståendet uttom Smälunds bunk inte kunde få den hur summunslugningen till stånd så skulleden behöva bygga nya bankkontor i tvä av storstädernas centrulu delar. i (c) kort genmäle: i säger utt folkpurtietär för närdemokruti. Det är bru, men jug untur utt är medveten omutt om man unduntur vissu sektorer i sumhället från dettu närdemokrutis-kainflytande och inom dessa sektorer ryms alltför mycket makt, t. ex. övernäringspolitiken, så kan det innebära att kravet pä närdemokrati inte kanfullföHas. Här finns det naturligtvis intressekollisioner,kollisioner mellan vad som är samhäUets intresse i stort och vad som kan varaen grupps intresse i detta samhälle. Därför tycker jag - om man kallar sig förnärdemokrat - att mun skull tu mycket ullvurligt på sådunu härmuktkoncentrutions-företeelser som vi hur i det svensku bunkväsendet. Utskottet understryker att tillkomsten av är enisolerad företeelse. Jag upprepar vud som hur uttuluts här tidigure: Vud vetutskottet om det? Mun ignorerudeju senust att den bunksummunslugning som dä hudegjorts skulle sätta i gäng en kedjereaktion - och det frän så auktoritativthåll som var möjligt i den debutten. Vud är det som hur hänt? Vet utskottetbättre den här gängen än man visste då? tur upp också undru problem. EftersomGötubankens tillkomst enligt bunkens egen utsugo är en föHd bl. a. av att manförlorade möjligheten att använda enskUda bank som utlandsförbindelse,skuUe kravet uppstå att man måste starta nya bankkontor t. ex. i . I det sammanhanget skuU man nuturligtvis läggu skulden därden hör hemmu. Den ligger ulltsä i det förhällundet att storbanksfusionen komtill stånd vUket bortser ifrån. Det var den fusionen som fick denaktuella sammanslagningen till föHd. Därefter vill jag vända mig tUl . Mycket avdet som samarbetsutredningen föreslagit har vi varit överens om. Men när detsedan gäller utt "sättu stopp för rutionulisering", sä skull man intei alla sammanhang hävda att stordrift är rationalisering. Det borde vi hakommit förbi. Vi skall komma Uiåg att det är företagsekonomiska skäl som styrföretagens handlande. Vi skall läggu en bredure bedömningsgrund pä sådunu härfrågor. Ett näringspoUtiskt program för banksektorn, m. m. i (vpk): näst sista inlägg gör att jaginte kan underlåta att ta av kammarens tid i anspråk. hävdade i ett yttrande frånnäringsutskottet i denna fräga, som hun skrev under, att den i vissa motioneruttryckta oron för dessa koncentrationstendenser inom bankväsendet är överdriven. har hun stått här sedun och sugt tUl OskarLindkvist att han i allt väsentligt är överens med honom, dvs. han delar OskarLindkvists oro för koncentrationstendenser. Efter ytterligare kom hantillbaka i en replik till mig och framhöU vUken välsignelse det är försmåsparumu i vårt land att bunk hur fusionerat med Skundinuviskubanken. Hur mångu ståndpunkter skuU ha? Man kan intehoppa fram och tillbaka på detta sätt. Man skall untingen tjänu folket ellerkupitulet. Mun får bestämmu sig, unnurs leder en sådun process oundvikligentill poHtiskt och ideologiskt sönderfall. Jag vill ocksä beträffandeyrkandena i den kommande voteringen säga utt jug kvurstår vid mitt yrkande iden form det har i reservationen. Det kommer ulltså som kontruproposition attvid voteringen ställas mot yrkande och förmodligen däförlora. I nästa omgång stöder vi då självfallet det Lindkvistska yrkandet. HerrCLÄRKSON(m); Det är naturligtvis inte trevligt att förlängaen debatt, som egendigen kan betecknas som ganska onödig, eftersom den är endubblett till den debatt som fördes här i ärendet angåendestorbanksfusionen. Men jag finner det angeläget utt från moderutu sumlingspurtiet, som ju tillhör majoriteten i utskottet, här Ett näringspoUtiskt program för banksektorn, m. m. betona attvår instäUning helt beror på det förhållandet att vi väntar påkoncentrationsutredningens slutbetänkunde, som kommer utt vuru avgörande förhur man skall ställa sig till dessu frågor under nästa är. Det är därförlämpligt utt, säsom näringsutskottets majoritet har beslutat, föreslå kummurenatt vänta till dess med ett beslut i denna frågu. Personligen skuUe jag också viHu reagera mycket bestämtmot den suddiga centerfilosofi som i har utvecklathär. Vad tror i att bunkernu egentligen sysslur med?Försöker de koncentreru så mycket makt som möjligt tUl sina intressenter ochdirektionsmedlemmar eller vill de vara redskap för ett expansivt och välutvecklatnäringsliv? Detta näringsliv bygger ju alla sina ställningstaganden inte pämaktfunderingur och muktfilosofier utan på utsikterna att få ett så bra utbyteför sin företagsamhet som möjligt och vet därvid också - jag kun erinrakammaren om utt detta även har finansministerns stöd att ett sådantnäringsliv är gmnden för den fortsatta ökningen uv lundets välstånd. Och ullupurtier här i är ju överens om utt dennu ökning bör fortsättu. Jug hur själv erfurenhet frän verksamhet i ledningen förett medelstort företug och vet hur mun blir bemött när mun som kreditsökande idennu egenskup vänder sig till storbunker. Jug kun sägu utt mun där hur en ominte helt oegennyttig så dock verklig strävan att betjäna även de småkreditsökurnu så positivt som möjligt. Det är klurt utt storföretugsumheten också behöver bunkerav ansenliga dimensioner. Storföretugsumheten är inte buru i och för sig gigantiskutan den förser också många tusentul små och medelstora företag i vårt land medsysselsättning. Att vi därför skall ha banker av tUlräcklig storlek för attförse de stora företagen med de omfattande krediter de behöver, somde skull kunna ge de mindre företagen de krediter som de behöver, är välsjälvklart. Det är bara när man blandar ihop bunkernus verksumhet medmukttänkunde och lönsamhetstänkunde som mun kommer frum till sådunu funderingursom i hur frumfört inför kummaren här i dug. Jag mästeverkligen reageru mot dem. Jug tror över huvud tuget inte ulls utt mun inom detprivutu näringslivet, vurken när det gäller bankerna eller företugsumheten iövrigt, är så inställd på maktfunderingur och muktspekulutioner som herrJohansson tycks varu. Man ser bra mycket enklure på spörsmålen och försöker isjälvu verket buru göra ett gott jobb. Med det här korta anförandet har jag försökt reagera frånnäringslivets sidu mot den sorts muktfilosofi och spekulutioner av mycketgmmlig karaktär som i Stockhohn ägnat sig åt - för att nuinte nämna i , som jug för övrigt lämnur helt därhän. i StockhoUn (c) kort genmäle; Låt mig liksom i debutten den 14 decemberförra året citeru en undersökning beträffunde bankernas sätt att fungera iförhåUun-de till smä företug. Den undersökningen hur uppenbur- Den finns i en bok uv som är frumställd påIndustriförbundets förlug och som heter "Diugnos pä 70-tulet".Förfutturen säger som föHer: "Summanfattningsvis tyder alltså rapporteradesvar frän enkäten till små och medelstora företag på att kreditpolitikenträffat mycket snett mellan företag av olika storlek och att de störreföretugen klurat sig bäst. Dessutom visar resultaten på att den kraftiga investeringsuppgängsom enligt senuste beräkningur i muj dettu är (1970) synes vuru planerad för destörre företagen praktiskt taget helt saknas hos företag i grupperna under 200anställda sedda som en helhet." Det är väl alldeles uppenbart att dettabl. a. beror pä vUka bunkkontukter mun hur, eftersom flertulet krediter kommerden vägen. tyckte utt mun inte borde blunda ihoplönsumhet och muktfilosofi. Men om mun ser muktkoncentrationsfrägorna ur helafolkets synpunkt och det tycker jag att vi har en uppenbar skyldighet attgöra här då är det också alldeles självklart utt det är begränsningar-nu uvdemokrutin i vårt sumhälle som är den väsentliguste frågan, trots attlönsamheten betyder mycket t. ex. för våra möjligheter att få sysselsättning. Ett näringspolitiskt program för banksektorn, ' m. m. HerrCLARKSON (m) kort genmäle: Jug vUl inför kummuren mycket kruftigtunderstryku att skillnaden mellan mig och i ärden utt jug hur pruktisk erfurenhet pä området, medan han är baru enteoretiserunde filosof Jug kun dessutom understryku att närdet gäller utt försökudecentruli-seru sinu orgunisutioner och sitt beslutsfattande gär bankerna -dessa gigantbanker som vi har talat om i dug - självu i spetsen. Det är intemångu veckor sedun vi fick tu del uv i tidningspressen hur den storu SvenskuHundelsbunken nu håUer pä utt stycku ner sin beslutsorganisation till åtturegionbunker, just uv det skälet utt mun vill kommu närmure konsumentema, somman kallar det, dvs. Sammu bank som har sä mänga storföretag somklienter - pä bäde insättar- och uttagarsidan är i praktiken, om jag är rättunderrättad, svenska folkets stora sparbank. Det är där de mänga enskildamänniskorna har sina konton. är alltså inte bara en industribankutan också en verklig konsumentbank, och den agerar på det viset. Likadant ärdet med de andru bunkemu. Den nuvarande SE-banken har en organisation som ärregionult fördelad och där beslutsfattandet är regionalt nedadministrerat. Vudjug hur sugt om den suken skall väl vara ett tillräckligt belägg för att man påde här storbankernas egen nivå är medveten om nödvändigheten av utt inte bli såstor att mun fjärmur sig från dem mun egentHgen uvser att betjäna. talade också om en kamp för utt överlevusom förs mellan storföretugsumheten och smäföretugsumheten. Som representuntför den smärre företugsumheten, vars problem jag känner väl till, kun jug buruintyga att man där inte känner sig diskriminerud då det gäller att få kreditertill sunda och bra projekt. En helt unnun suk är självfullet utt såduna företagibland inte har tUlräckligt faktuunderlug för utt fä en positiv behundling uvsitt ärende i en bunk. Sä fort en lånsökande från det Ett näringspolitiskt program för banksektorn, m. m. hållet kanlämnu tillfredsställunde prognoser och godu sifferunderlag för sin förfråganblir han inte sämre behandlad än de stora företugen. Det vet jug verkligen averfarenhet. i Stockhohn (c) kort genmäle; Det är intressunt att är så trosvissangående de mindre och niedelstora företagens möjligheter att få krediter. Dendebutten hur ju en tendens utt gå åt undru hållet, när vi diskuterur omkreditpolitiken i ullmänhet. Här stämmer inte urgumentering medden urgumentering som brukur kommu i det summunhanget. Så vill jag åter nämna, att det är intressant att man meddet storu tillmötesgående som mun tydligen visur mindre och medelstoru företug,t. ex. i SE-bunken och i varie full i den reklum som mun för ut, inte tur varapå den storu praktiska kunskap, som bl. a. anser sigrepresentera, i den styrelse som utsågs. Såvitt jag kan se fanns där ingenrepresentant för den mindre och medelstoru företugsumheten. i Glömminge (c): Jug blir något förvänud när jug hör herrClarksons syn pä detta. Om mun tittur pä vud utskottsmajoriteten skrivit, serman att utskottet hur vurit mest välvilligt mot motionen 1335. Det är bukom densom tendenserna till förstutligunde och sociulisering ligger. Däremot hur munskrivit ett mycket hårt uvslug på motionen 1325 som är motion.Det stämmer inte överens med den indignution som visude. HerrCLÄRKSON (m): 1 detta slutskede viU jag hänvisa tUl att vi imoderata samlingspartiet vUar pä argumenteringen i denna fräga, tUls vi fåttfram slutbetänkandet från koncentrationsutredningen. Då blir det tid ochtillfäUe att försvara de synpunkter som mun har. Det jag hur sugt här i dug harnärmust vurit ett bemötunde av de synpunkter som iStockholm gett uttryck åt här och som jug från min synpunkt och frän minpruktisku erfurenhet inte tycker är relevuntu. Överiäggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs pä bifull tUl 1 ;o) utskottetshemställun, 2;o) reservationen nr 1 a uv i Glömminge m. fl. samt 3:o) utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föranleddes avbifall till reservationen nr I b uv i Mulmö, och förklurudes denförstnämndu propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då ,i Glömminge begärde votering, upptogs för bestämmunde av kontrapropositionenånyo de bådu återstående propositionernu, uv vilka den under 2:o) ungivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan i Mulmö begärtvotering beträffunde kontrapropositionen, upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition: Den somvUl utt kummuren tUl kontruproposition i huvudvoteringen ungåendenäringsutskottets hemställun i betänkundet nr 7 punkten 1 untur reservutionennr 1 u uv i Glömminge m. fl. röstur ju, den det ej vill rösturnej. Vinner nejhur kummuren tUl kontruproposition i nämndu votering untugit utskottetshemställan med den ändring i motiveringen som förunledes av bifull tillreservutionen nr 1 b uv i Mulmö. Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummurens ledumöter ha röstat för ju-propositionen. I enlighet härmed blev föHunde voteringspropositionuppläst och godkänd: Den som viU utt kummaren bifaller näringsutskottets hemstäUan i betänkundetnr 7 punkten 1 röstur ju, den det ejviU röstur nej. Vinner nejhur kammuren bifaUit reservationen nr 1 u uv i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kummarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Böriesson i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservutionen nr 2 uv i Mulmö med godkännunde uvden i reservutionen unförda motiveringen sumt 3 ;o) reservutionen nr 2 uv herrSvensson i med uteslutande av den däri anförda motiveringen, ochförklarades den förstnämndu propositionen varu med övervägunde ju besvurud. Dåherr i Mulmö begärde votering, upptogs för bestämmunde uvkontrupropositionen ånyo de bådu återstående propositionernu, UV vilku denunder 2;o) ungivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedun herrSvensson i Mulmö begärt votering även beträffunde kontrupropositionen, upplästesoch godkändes föHande voteringsproposition; Ett näringspoUtiskt program för banksektorn, m. m. Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsutskottets hemställan i betänkandet nr 7 punkten 2 antar reservationennr 2 av i med godkännande av den i reservationen anfördamotiveringen röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit nämndareservation med uteslutande av den däri anförda motiveringen. Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföHande resultat: I enlighet härmed blev föHandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 2 uv i Mulmö meduteslutunde av den i reservationen unfördu motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertalet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHunde resultut; () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knuppen. Utskottets hemställun bifölls. § 14 Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 8 i anledning avmotioner angående oHe- och drivmedelsförsörjningen i och i Kopparbergslän, m. m. dels motionen 1972:276 uv herrur Äsling (c) och Sdernström(c) vuri hemställts utt riksdugen skulle i skrivelse till Kungl. Maj;t begäraförutsättningslös utredning uv den framtida försöriningen med oHa och drivmedeli Norrlund i enlighet med de synpunkter som unförts i motionen, dels motionen 1972:1361 uv m. fl. (s) vurihemställts utt riksdugen skulle som sin mening uttulu utt Kungl. Muj;t särskiltbeuktude de problem hude beträffunde den industriellu utvecklingensamt att möjligheterna därvid prövades utt förse länet med oHu viu ledningurfrån kusten tUl ruffinuderi i Bergslugen. 1. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:276 2. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:1361. 1. beträffundeoHeförsöriningen i av herrar Böriesson i Glömminge och SjöneU samt fruHambraeus (samtliga c), vUka ansett utt utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1972:276 hos Kungl.Muj:t skulle unhällu om förutsättningslös utredning uv den frumtidu försörjningenmed oHu och drivmedel i Norrlund i enlighet med vud som unförts i motionen, 2. beträffunde oHeförsöriningen ochindustrisysselsättningen i purbergs län u) UV herrur i Glömminge och sumt fruHambraeus (sumtliga c), vilka unsett utt utskottet under 2 bort hemställa, att i uniedning av motionen 1972:1361 som sinmening gav Kungl. Muj:t till känna vad reservanterna unfört i unslutning tilldennu motion, b) UV i Mulmö (vpk),som unsett utt utskottet under 2 bort hemställu, att i uniedning av motionen 1972:1361 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vud reservanten anfört i anslutning tilldenna motion. Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. FruHAMBRAEUS (c); Ur skissen tiU fysisk riksplan, som nuremissbehundlus, kan man utläsa att den företagsekonomiskt mest gynnsammaplaceringen av industri inte aUtid summunfuller med vad som är riktigt ur helasamhällets synpunkt. Industrin vill, tycks det, helst lokalisera sig päVästkusten, och inlandet lämnus tomt. Det behövs alltså en målmedvetensamhällssatsning på inland för utt undviku slöseri med nedlagt kupitalpä infrastruktur och för att ge människorna möjlighet utt bo där de viU. Bergslagen är centrum för lundets tunga industri. Det ärinte försvurburt ur mänsklig eller sumhällsekonomisk synpunkt utt låtutyngdpunkten förflyttus till undru delar uv lundet, t. ex. . Enpipeline för råoHu och ett ruffinuderi, med föHdindustrier i Bergslagen, är enväl utarbetad tanke som borde gå att förverkliga utun ulltför omfuttundeytterligure utredningar. Eftersom urbetslösheten är stor i dessu trukter bordeledningen lämpligen kunnu byggas som beredskapsarbete. Självfallet måste samhället kräva utt den petrokemiskaindustrin utnyttjar och vidareutvecklar den teknik som behövs för att inteskada miHön genom verksumheten. Utskottetsmujoritet säger utt industrisysselsättningsproblemen inom Olje- och drivmedelsförsörjningen i och iKopparbergs län, m. m. Kopparbergslän kun fömtsättas bH föremål för ingående uppmärksamhet i samband medfastställandet av de regionala hundlingsprogrummen. Det är dä av utomordentligvikt att mun inte godtur den målsättning om befolkningsminskning i sumtligaregioner i Dulurnu utom som Länsprogram 70 tagit upp som sinmålsättning. Eftersom människor vUl bo i alla de kulturbygder vi har i ,måste vi se tUl att näringslivet konimer dit. Motionen 276 tar upp frågan om försörjning medoHa och drivmedel, en viktig fömtsättning för industrins utveckling. Transportmed oHa genom ter sig alltmer olustig ur miHöskadesynpunkt. Sverigekunde här föregå med gott exempel och undviku bäde kostnuder och risker genomutt transportera den olja vi behöver landvägen. hamn är särskiltintressant liksom ett ökut utnyttjunde uv järnvägen TrondheimÖstersund. Den storu folkomflyttningen från inland tiUkusterna sker mot folkets viHa, det blir allt klarare. Dessa två motioner, 276och 1361, ger förslag som skuUe kunna vända strömmen. Jag ber att få yrka bifall tiU reservationerna nr 1 och 2 a. HerrHAGBERG (vpk): I motionen 1361 tar man upp utvecklingi fråga om syssselsättningen och kräver att skall uttala som sinmening att regeringen skall särskilt beakta behov av ettoHeraffinaderi. I motionens första mening fastsläs - och mycket riktigt att en betydunde del av svensk industri söker sig till våru kuster, vurigenomarbetstUlfällena i inlandet minskas. SärskUt hårt drabbas .