prot · FV0941 · 1972-12-31 00:00:00 — Med kännedom om djupa förankring idepartementet måste jug ställu frågun: Vurför hur inte truppspringet givitnågot resultut? Det borde ha givit resultat, eftersom harmöjligheter utt påverku bedömningen i kanslihuset. ,som företräder parti, borde genom att rösta förreservutionen medverku tiU ett snabbt och för positivt ställningstagande. När man har erfurenhet från riksdugsarbetet så vet mun hurdet bmkar gå tiU, sude . Jug kun inte peku på någon långerfarenhet och är antagligen alldeles för grön för bedömande här, men jag harfått lära mig i mitt vunligu jobb utt de besked som finns är ja eller nej. Detfinns inget jaså. Utskottet förutsätter utt Kungl.Muj:t i sin prövning skuU tu skälig hänsyn. Det där är också en frågu omtolkning. "Skälig hänsyn" är för mig luddigt. Det finns ju eller nej,, och juså finns inte. Skälig hänsyn och positiv skrivning må såvaru, men vud människorna vill ha är ett besked. De vill utt bekänna färg och säga om han är för en tågfärieförbindelse eUer inte. Detär det avgörande. Den här frågan är faktiskt så pass angelägen för oss där nereatt vi borde från aUa partiers sida visa intresse för att få ett positivtjukunde uttulande från när det gäUer våru regional politiskasträvanden. HerrMÅRTENSSON (s) kort genmäle: Det är klurt att det hade varit enklare omutskottet sagt antingen ja eller nej och ingenting annat. Men har inteutskottet sagt jaså heller. Man har gjort ett uttalande i positiv riktning,vilket jag bedömer som synnerligen värdefullt och som alltså om riksdagenstäUer sig bakomdet - måste hälsas med tiUfredsställelse. menar väl inte allvar, när han vUl att jagskall svara om jag är för Polenfädan eUer ej? Det är klart att jag än Detbehöver inte fråga om. Vad beträffar frågun om utt det dröjer sålänge innan regeringen kan komma att ta stäUning, så har utskottets ordförundeanfört att det beror på de förhandlingar som pågår mellan och Polen.Resultatet av dessa förhandlingar måste vi och regeringen givetvis avvaktainnan man tar ställning till denna fråga. () kort genmäle: Jag måste ändå stäUa mig frågande trots herrMårtenssons deklaraitioner att jag inte behöver vara tveksam. Det är jag föratt ändå ställer sig bukom ett yrkande om uvslag på motionerna. () kort genmäle: Här gäUer det att bedöma och det är det vihar gjort - vUket som är bäst utt sutsa på i dennu situution, att röstu för enreservution som såvitt jug förstår kommer att avslås av kammaren eller attstäUa oss bakom ett utskottsbetänkande där man verkligen bemödar sig om att gåså långt i positiv riktning som över huvud taget kan anses möjligt i dennusituation. Det är förkluringen till vårt ställningstugunde. Utskottets ärade ordförande nämnde attutskottet har använt mycken tid till att diskutera frågan, och han undersöktedess vikt. Det är riktigt att vi har diskuterat frågun ingående. Mun har frånutskottsmujoritetens sidu skrivit positivt det kun inte direkt bestridas. "Skälig hänsyn" står det. Men man stryker också under att det är SJ:sövervägande och bedömningar som man väntar på, och det är väl SJ som är denfördröjande parten. Efter vad man har förstått uv olika uttulunden är man frånpolsk sida klar över sin linje. Där har det sugts ifrån utt blir det ingentågfärjetrufik över Ystud, blir det ingen tågfärju, utan då kommer man uttfortsättu med bU, och man kommer att öka bUtranspor-terna. Då måste vi frågaoss: Är det lyckligt att vi får en ökning uv den tungu trufiken från somnu är ett fuktum? SJ ser detta ensidigt från sinsida. Mun viU koncentreru så mycket som möjligt tiU stambanan. Det ärnaturligtvis bättre ur SJ:s synpunkt, men ur fördelnings- ochlokahseringssynpunkt i ett vidare perspektiv är det inte lyckligt. Jag harsåledes den uppfattningen att polackerna är helt klara i sin inställning, menhär är det SJ:s bedömning som fördröjer regeringens ställningstagande. HerrGUSTAFSON i (fp): Jag vUl bara komplettera uv vud utskottet skriver. Utskottet säger inte att det är statensjämvägar som skaU göra den slutliga prövningen. Utskottet säger uttfärjeförbindelsen för närvarunde övervägs uv stutens järnvägar "och avsesvidare underställas Kungl. Muj:ts prövning". Det är självklart att en frågu av den regionulpolitiskuvikt som det här gäller inte kun få uvgöras av stutens järnvägar; den måste bliföremål för en mer allsidig bedömning. Med anledning av yrkande vUl jag, herrtalman, yrka bifaU till utskottets hemställan i frågu om motionen 1235 med denmotivering som utskottet har angivit. Överläggningen vur härmed slutad. Utskottets hemställun bifölls. Propositioner guvs på bifull tiU dels utskottetshemställun, dels motionen nr 1235, och förklurudes den förru propositionen vurumed övervägunde ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föHande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifuller trufikutskottets hemställun i betänkundetnr 2 punkten 4 mom. 7 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifallit motionen nr 1 235. Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet uv kammarens ledamöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsuppurut.Dennu omröstning guv föHunde resultut; Propositioner guvs på bifuU till dels utskottets hemställan,dels reservutionen nr 2 uv herrur Håkunsson och Komstedt, och förklarades denförru propositionen vura med övervägande ja besvurud. Sedun votering upplästes och godkändes födande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller trufikutskottets hemställun i betänkundetnr 2 punkten 4 mom. 8 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kammuren bifallit reservationen nr 2 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledumöter ha röstut för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföHunde resultut: Maj;t hade (s. 262-278)föreslagit att för /73 under luftfurtsverkets fondunvisu i stutsrådsprotokollet ungivet investeringsunslug uv 88 000 000 kronon I dettu summunhung hade behandlats dels motionen 1972:353 uv herrur i Agnas (m) ochWinberg (m). dels motionen 1972:711 uv herrClurkson m.fl. (m, c, fp) vuri hemställts att riksdugen hos Kungl. Muj;t skuUeanhålla om utredning ungående allmänflygets vidare utveckling, dels motionen 1972:725 av fm m. fl. (s), dels motionen 1972:1194 av m. fl. (c, s, fp, m, vpk), dels motionen 1972:1234 uv herrWirmurk m. fl. (fp) vuri föreslugits utt riksdugen i skrivelse till Kungl.Muj:t hemställde om utredning och förslug syflunde tUl utt slopa kommunsskyldighet utt bidruga tiU finansieringen uv investeringur i primärflygplutser. Utskottet hemställde utt riksdugen 1. tillFlygplutser m. m. för /73 unvisude ett investeringsanslag av , 2. skuUe uvslämotionen 1 972:1234, 3. skulle uvslåmotionen 1972:353, 4. skulle avslåmotionen 1972:71 1, 5. skulle avslåmotionen 1972:1194, 6. skuUe avslå motionen 1972:725. 3. beträffunde finunsieringen uv investeringur iprimärflygplutser av herrar () och Komstedt (m), som unsett attutskottet under 2 bort hemställu, att i anledning av motionen 1972:1234 iskrivelse tUl Kungl. Muj;t skulle unhålla om utredning och förslug syftundetill utt slopu kommuns skyldighet utt bidrugu till finunsieringen uvinvesteringur i primärflygplutsen Vid dennu punkt hude uvgivits särskildu yttrunden u. beträffunde finunsieringen uv investeringur iprimärflygplutser uv i (fp) och fröken (),sumt b. beträffunde industriflygfult i Boriänge uv herrarMeUqvist (s) och Karisson i Mulung (s). HerrLOTHIGIUS (m): Förru året hude moderutu samlingspartiet enmotion som gick ut på utt mun för vissu primärflygplatser, som i huvudsak fördeintemationeU trufik, skulle bildu bolag meUan stut och kommun och eventuelltäven undru intressenter för att därigenom skupu större möjhgheter att anpussadessa flygplatsers utveckling till de verkliga förhållandena. Man skuUe kommaifrån den bundenhet som nuvarande avtul medför, man skuUe befrias från dentunga administrationen, man skulle göra investeringsbedömningar urräntabUitets- och effektivitetssynpunkt i högre grad än , man skulle kunnagå andra vägar för finansiering utan att hamna i en debatt om annanprioritering och man skulle kunna använda inkomstmedel på ett friare sätt,direkt insatta i utveckling, underhåll och förbättring. Hade man gjort detta från början, så skulle mun enligt vårmening inte ha hamnat i det skandalösa läge som t. ex. Ärlundu befinner sig ioch som, utun överdrift, har skadat vårt anseende som en högt utveckladindustrination, känd - åtminstone tidigare - för effektivitet och god ordning.Vi tror utt den unordningen också skulle ha givit oss samma möjligheter attgenom statskassan understödja utvecklingen på de inhemska banorna ute i landet. Vi avstod från bolagsyrkandet för att sumlu oss tiUnästu år. När nu emellertid motionerar om utt primärflygpluts uvArlandas typ inte skall subventioneras uv ungränsunde kommuner på gmnd UV sinspecifiku rikskuruktär, vill vi ge en chuns tUl en debatt och ettstäUningstugunde i frågun. Det är nämligen från minu utgångspunkter inte allsklurt att vi skaU ha det förfarande som vi nu hur i frågu om Ärlundu trots 1963och riksdagsbeslut. Jag anser att vi i detta speciella fall hindrarArlandas utbyggnad, hindrar de snabba och nödvändigu besluten, sumtidigt somdet är orätt utt kommunen skall nödgas bidraga med stora belopp till ettriksintresse. En bolagsbildning med kommunen vore en helt annan sak, den voredirekt en god affär för kommunen. , med den ekonomiska uppgörelse som finns,är det snarare tvärtom. Jug kun förbereda kummuren på utt säkert någon kommer uttsägu: hur fel, det här är en god affär också för kommunen. Jag trordet blir svårt att övertyga mig om utt eländet är en god affär förkommunen eller ens blir det med nuvarande konstellation och med det arbetssättsom unvänds. Till kommer ju mest genomgångstrafik, och skullealltså inte få stor nytta uv detta som man gör gällande. Jug tror att deutbyggnadsplaner som görs är av den kostnudsstorleken, exempelvis iförhållande till det mycket enklure och effektivure Kustmp, utt räntubilitetenpå Kustmp är skyhögt högre än vad man kan åstadkomma för . Sedan, herr talman, är det inte guld allt som glimmar med buller och mUjöproblem, långa färdvägar och hög trafikintensitet. Denstolta närings- och befolkningskoncentrationen, som i går räknades som enpositiv ekonomisk faktor, räknas som en negativ. Så konstig harvärlden blivit - eller så positivt förändrad, om man så vill. Jag ber utt nu få överlåta tiU attargumentera vidare för sin motion, men jag yrkar bifaU till reservutionen 3. HerrWIRMARK (fp): Tillsummuns med några undru folkpurdster harjug i motionen 1234 återkommit tiU frågun om finunsiering uv investeringur iprimärflygplutser. Redun förru året hude vi, summu motionärer, väckt förslaget,som här redun sugts, att ett bolug skulle bildus för Ärlundu flygplatsgemensamt för staten och kommunerna i regionen. Dettu bolag skuUe låna upperforderliga medel för investeringar, varigenom både stuten och de bådalundstingen, lundsting och Uppsulu läns lundsting, skuUe befriasfrån att behöva bidra till investeringskostnu-dernu för dennu flygplats, somredan på grand av sin dominerande utlandstrufik ger väsentligu vinster - ochvinster som i dug inte nyttiggörs flygplutsen. Riksdugen uvslog emeUertidmotionen. Vägledunde vur tunken att inte skulle ges någonsärbehandling i det här avseendet. hur vi återkommit med ett förslag om utt riksdugenhos Kungl. Muj:t skulle begära utt frågan om ett generellt slopunde av kommunsskyldighet att bidra till finansieringen av sådana här investeringur utreds ochutt regeringen sedan lämnar förslag tUl i detta syfte. Enligtgällande riktlinjer skull kommunen eUer kommunernu som berörs svuru förmurkkostnaden och uv kostnudema för byggande av unläggningur. Påkommunernus investeringsbidrug skull luftfurtsverket utbetulu ränteersättningenligt stutens normalränta. Amortering av bidruget sker fr. o. m. året efterdet budgetår vurunder uniäggningen tagits i bmk. Det betyder ulltså uttkommunerna fungerur som bunk åt stuten. Tur mun i betruktunde utt kommunernusbidrug kommer utt återbetulus under en mycket , ändu upp tUl 40 årunläggningstiden oräknud, förstår mun vilku likviditetssvårigheter dettu kunskapa för en kommun eller ett lundsting som redun brottus med storu problem närdet gäller utt länu upp pengur till de allru nödvändigaste kommunulainvesteringurnu. Ölägenheterna förvärrus uv utt de kommunulu bidrugen troligenfår finunsieras genom lån med betydligt kortare amorteringstid än den tid somgäUer för återbetalningen från luftfurtsverket. Till irritutionen bidrur ocksåatt den kommunulu upplåningen buru kun ske tiU räntesutser som ligger högre änden som gäller för den uv stuten utbetalade ersättningen. Det är, herr tulmun, inte utt undru på utt i en skrivelse tUl påtalat de här problemen.Kommunförbundet säger föHande i denna skrivelse, daterad förraåret och underskriven av borgarrådet : "Vid ett flertal tUlfällen har stutsrådet Noriingdeklurerut att kommunemu hur det primäru ansvaret för den lokala trufiken.Enligt styrelsens mening bör, om en rationeU unsvursfördelning mellun stut ochkommun skuU kunna åstadkommas, staten då ta det fulla ansvaret för övrigtrafik, dvs trafik av regional och rikskaraktän Statsmakterna bör således heltansvara för samtliga de flygplatser som krävs för att upprätthålla entillfredsställande transportförsörining på riks- och regionnivå. Statsmakterna har, inom ramen för den trafikpolitisku målsättningen,fustlugt en kostnudsunsvurighetsprincip innebärande att varie trufikgren skuU svuruför sina kostnuder. EnHgt styrelsen bör dock dennu kostnuds-ansvarighetsprincipinte leda till att den civila luftfarten bär alla de kostnader som ärhänförligu till civil luftfurt. Statsmakterna bör, i likhet med vud som gällerbeträffunde järnvägstrufiken, genom bidrug till luftfartsverket köpa uUa deolönsamma tjänster sumhället anser luftfurtsverket bör utföra. Systemet med kommunula bidrag för investeringar iprimärflygplatser bör således, enligt styrelsens mening, avskaffas." betecknar vidare det nuvarande systemetsom "ur administrativ synvinkel synnerligen tungrott" och slår fustutt eftersom stat och kommun principieUt nytdar summa kreditmarknad är detlämpligast att "stuten helt svurar för den erforderliga upplåningen tillflygplatsinvesteringur". Här har aUtså kommunernas egen intresseorgunisution skurptkritiserut det nuvurunde systemet. Borde inte detta föranleda både kommunikationsministernoch trafikutskottet att tänka om i den här frågan? Det är ju uppenbart att detnuvarande systemet är tungrott. Staten och kommunema måste ju komma överens -skulle kommunen inte viHa sluta en överenskommelse försenas utbyggnaden ochinvesteringarna. Det kan väl inte vara ett rationellt system för att planeraoch upprätthålla en tiUfredsställande flygtransport försörining. Förhållandena framstår, herr talman, som mest orimliga närman betraktar . Den första bUd av som många utländskaflygresenärer tUl består trufik uv utrikestrufikoch charter till och från utlandet - får vid Ariandu är sannerligen ingetvuckert visitkort. Jug tänker pä den trängsel och brist på utrymme som därmöter, på de trånga och otidsenUga lokalerna som tar emot passagerama och somofta medför en besvärande köbildning med långa, mycket långa, ringlande köenDessa lokaler måste givetvis snabbt ersättas av nya och bättre. Det framstår somså mycket mer nödvändigt när man vet att passagerarantalet ökar med en explosivsnabbhet. EnUgt propositionen hade 1970 mer än 2,5 miHoner passagerare.Ar 1971 vur siffran över 2,8 miljonen Prognosen säger utt 1975 fär tuhund om ytteriigure 1 miHon pussugerare och 1980 mer än det dubbla antulet, 6,2miHoner. TUl bilden hör att är en god uffär. Jug påpekade idebatten att överskottet beräknus ligga på ca 20 miHoner kronor perår. Under mitten uv sjunker det något på gmnd av de storuinvesteringur som måste göras, men prognosen visar att överskottet sedan stigersnabbt igen, för att uppgå tUl ca 85 miHoner kronor.Fram till /86 konimer Arianda troligen att ge minst 500 mUjonerkronor i ackumulerat överskott, och fram till samma tidpunkt måste landstingenlämnu investeringsbidrag till åtminstone av storleksordningen 350miHoner kronon Redun för de närmuste fem åren beräknus bidruget uppgå tUl 100miHoner kronon resonerur väl utskottet som , utt vinsten påÄrlundu hjälper till utt betulu underskottet på undru flygplutser. Då vill jugsägu utt den effekten kun man få ändå, även om man slopar kommunernus bidrug.Vud jug finner orimligt och stötunde - och det hur också ullu ledande politikerinom gjort, oavsett partitillhörighet -är att engeografiskt begränsud del uv lundets befolkning, nämligen skuttebetulurnu inomStockholms och län, skall bidru med krediter till utbyggnud uv enflygplats som redun ger så god vinst. Vuri består det solidurisku i ett såduntsystem, som innebär utt en unsenlig bördu läggs på en region? Nej, som förutsätter bör flygplatsernasutbyggnud vuru en statens affär, och om delur uv dennu verksamhet inte bär sigkan det täckas av överskottet från de flygplatser som går med vinst eller vidbehov genom bidrag från staten som ersättning för de olönsamma tjänster manbegär. Dessa bidrag, om det nu blir nägra, skulle alla medborgare oberoende avbosättningsort få varu med om utt betulu. Då slipper vi så uppenburu regionuluorättvisor som vi hur i dug. Dettu är inte buru en Stockholmsfrågu utunockså en fråga om hur vi smidigast och mest ändamålsenligt skull bedrivuutbyggnaden av våra flygplatsen Som jug ser det finns det inget rimligt skältill utt kommunernu skull fungera som bunk åt staten. Och frånsett det är detabsurt utt begäru bidrag uv kommunernu för en stutlig verksumhet uv dennu typ,när kommunernus utrymme på lånemurknuden begränsuts så sturkt. Kommunernudisponerur ju av lånemurknaden, som dekommunala investeringarna har ökat kraftigt i förhållande till de totalainvesteringar som görs här i landet. Är det då klokt att lägga sten pä bördaoch begära av kommunerna att de skall låna ut pengar till staten - och dettaunder så som det här gäller? Nej, herr talman, det system som vimotionärer förordar, och som reservanterna förordar, skulle vuru bäde enklareoch rättvisare. Därför blir min slutsats, att ju förr man omprövar den nuvarandeansvarsfördelningen mellun stuten och kommunernu, desto bättre är det. Med dettu, herr tulmun, vill jug yrka bifall tillreservationen 3, som vid punkten 5 har avgivits av herrar ochKomstedt. I detta unförande instämde herrar Romunus, iÄkersbergu och Tobé (sumtligu fp). HerrMELLQVIST (s); Det är riktigt, som de bådu föregåendetalarna sude, att det inte är något nytt spörsmål som tas upp tUl behandling . Det är en fråga som varit föremål för resonemang vid tidigare riksdagar.Så sent som godkändes en proposition angående riktlinjerna förersättning tUl kommunerna för bidrag tUl investeringar i de s. k.primärflygplatsema. Här har mycket vältaligt beskrivits de eländigaförhållanden som är rådande på vår största flygplats, Ariandu; här hur talatsom groteska förhållunden, ett skundalöst läge osv. Alldeles givet är uttförhållandena på är besvärligu det skull ingen förneka. Men detta ärproblem som man efter hund löst, än så länge kunske meru provisoriskt, men såsmåningom kommer det utt resulteru i en ny stutionsbyggnud, och därmed ärsjälvfallet problemen ur världen. Men självakärnan i resonemunget är den trufikpolitik som sträcker sig tillbakatiU beslut, som innebar utt de oHku trafikgrenarna självu skulle bärusina kostnader. På det byggde man vidare 1967, då man utarbetade de principersom jag just talat om och som godtogs av så sent som . Deinnebär att kommunerna och staten betalar av kostnadernu för våraprimärflygfält. Man kan väl inte, som några här vill, plocka mssinen ur denstoru kukun. Vi ser det mera som ett soliduriskt åtugande utt de övriga ortersom inte har tiUgång tUl dessa större flygplatser också får sina kostnadertäckta genom denna princip, som så sent som stäUde sig bakom.Det kan inte få vara så att överskottet från den stora flygplatsen heltskaU grävas ned i förbättringar av den flygplatsen och ingenting mer.Överskottet måste i rimlighetens namn kunna fördelas och komma exempelvis denflygplats tiU del som har närmast till - jag tänker påflygplatsen i - eller flygplatsen i eller andra flygplatser somhelt naturligt inte hur sammu förutsättningur utt skapu ett sådant underlag försin rörelse att den ger en sådan vinst som de tre största flygplatsema kanredovisa. Det är denna princip utskottet vill slå vakt om. Det harsåvitt vi kan se inte inträffat något som kan motiveru utt utskottet i dugfrångår det beslut som futtudes . Vi vidhåller utt ännu ingunyu bevis anförts som kan rubba utskottet i dess tidigure stäUningstugunde.Samurbetet meUan staten och kommunerna är vedertaget, och det finns ingamotiveringar för att nu överge det för bolag eller för att på annat sättkringgå beslut. Detta sumurbete ger såvitt jag kan förstå en någotså när riktig avvägning när det gäller kostnudernu. Vi har diskuterat lokaliseringspolitik. Jugtycker att det är en form av lokaliseringspolitik att man med överskotten frånde större flygplatsema hjälper de mindre flygplatserna att klaru sin ekonomi det är ju så det fungerar. Därför är det intressant att fråga i första handherr Wirmurk om han har uppfattningen att mun skull upphöru med dessu försökatt skapa något så när jämlika förhåUanden mellan oliku orter i landet.Utskottet anser att detta är en sådan angelägenhet när det gäller flyget ochprimärflygplatsema. Det har inte framkommit något i de motioner som har väcktsvid årets riksdag utöver det som är känt sedun . Deras klämmar harfått en annan motivering än de hade i dol, men dämtöver finns ingenting nytt.Därför föreslår utskottet att motionerna inte förunleder någon riksdugensåtgärd, till vUket jug yrkur bifuU. Till dennu punkt hur jug fogat ett särskilt yttrunde, ochjug skulle viHu i detta sammanhang säga några ord om just detta. Vi har lagtfram en motion som syftar till att det s. k. industriflyget skulle kunnuuktuulise-ras, kunske genom en utredning från Kungl. Muj ;ts sida. Självfallethur vi inte på den punkten fått något bifuU från utskottet. Men jag skulle tUldetta särskUda yttrande vida knyta några reflexioner, och det skulle vuru uttdagens industrilokaliseringar präglas av en strävan att komma fram till landetskustområden, beroende på behovet av båtfrakt. Detta medför i sin tur attinlandsområdena och inte minst Bergslagsomrädet har tUldragit sig ett minskatintresse för framför allt industriell lokalisering. Man kan förvänta att förett stort antal industrier kommer intresset för fraktflyget att öka,och det finns gott om exempel på produkter som är fraktokänsliga och som skullevara intressanta att tillverka i anslutning tUl ett välbeläget flygfält. Det är sådana här synpunkter som ligger till grund förvårt särskUda yttrande under punkten 5 b. Även om vår motion är mycket framåtsyftandeoch UtveckHngen själv bidrar tUl ett förverkligande av de synpunkter som vi harredovisat avstår jag från att yrka bifall till motionen. () kort genmäle; När det gäUer trafikpolitiken beträffundeväguma, järnvägarna osv. hur vi vurit och är de främsta förespråkurnu för uttupprätthålla trufikpolitisku beslut. Men nät det gäller enskUdu detuder i frågestäUningen,exempelvis primärflygplatser, där man har att kämpu på det internutionelluplunet och hur utt slåss mot utvecklingsföretug i andra länder, måste man taskeden i vacker hand och inrätta sig därefter för att kunnu bygga upp enliknande verksamhet och inte komma på efterkälken. Vi anser att verksamhetensåsom den är upplagd har hindrat oss från utt bygga ut våra primärflygplutserså att vi kan möta den intemationeUa konkurrensen, och det, herr talman, ärbakgrunden tUl vårt ställningstagande. När vi sedan använder ordetskandalös när det gäller så är det bara ett upprepande av vadtrafikantema på säger, inte vad vi själva i varie del påstån HerrWIRMARK (fp) kort genmäle: