prot · FV0957 · 1972-12-31 00:00:00 — Fabriksverkenföreslår nu att staten skall köpa tvätteriet, och kostnaden för förvärvet avtvätteriet och uppmstning av detsamma har beräknats till 6 mUjoner kronor,varav 3 mUjoner kronor behövs för nästa budgetår. Detta har ju härkrUiserat. Det är alltså med dessa 3 miljoner som reservanterna vUlreducera det föreslagna investeringsanslaget, ned tUl närmare 41 miljonerkronor. Enligt reservanterna anförs i motionen 1348 tungt vägande skäl för attnya statUga engagemang på detta område bör undvikas. har tidigareciterat motionen i fråga, och jag tar mig frUieten att också göra några citat. I motionen anförs bl. a. att motionärerna inte ser någonanledning att "biträda förslaget om ett statUgt förvärv av tvätteriet i Ödeshögförrän klarhet har skapats om den framtida lönsamheten under garantier förkonkurrens på Uka vUlkor". EnUgt motionärernas mening "börytterligare statliga engagemang inom tvätteriområdet ske med störstaåterhållsamhet". Jag vUl understryka, fru talman, att utskottsmajoritetenanser att det föreslagna förvärvet inte avser någon utvidgning av förenadefabriksverkens industriella verksamhet utan att det här blott är fråga om attåstadkomma ett ändrat ägandeförhållande. Som bekant bedriver fabriksverken tvätteriverksamheten vid 15 tvätterier, och de betjänar försvaretsförband samt statUga och landstingsägda sjukhus. Det är alltså inte fråga omnågon ökning av antalet tvätterier. Omsättningen vid tvätteriet i Ödeshögberäknas bU oförändrad sedan tvätteriet har förvandlats tUl miUtärt tvätteri. är omsättningen ca tvätt eUer ca 4 mUjoner kronor perår. Beträffande den fortsatta sysselsättningen kan man räkna med oförändrateller något ökat antal arbetsuppgifter. har tvätteriet i Ödeshögomkring 80 anställda, och som jag sade räknar man med att efter den planeradeförändringen vid tvätteriet behöva ha samma arbetsstyrka. Det gäller säkert också, fru talman, den pågåendestrukturrationaUse-ringen inom tvätterisektorn. Fabriksverken har ansett detriktigt att koncentrera den mUitära vattentvätten i MeUansverige tUI tvätterieti , och det är mot denna bakgrund som utskottet finner att det inte rör sigom någon utvidgning av verksamheten. Syftet är framför allt att på ett vettigtsätt kunna organisera produktionskedjan inom tvätterisektorn. sade att varken motionärerna ellerreservanterna har motsatt sig färdigställandet av tvätteriet i , ochsåvitt jag förstår måste det innebära att de inte har något emot en fortsattstmkturrationalisering inom fabriksverkens tvätterisektor. I det arbetet ingårbl. a. att sjukhustvätten, som utförs i Ödcshög, kommer att överföras tillNorrköping. Förvärvet och omändringen av tvätteriet i kan därför sessom en åtgärd för att säkra utbyggnaden av tvätteriet i . Om manstoppar denna samordning får fabriksverken säkerligen betydande svårighetermed att klara den fortsatta sysselsättningen vid tvätteriet i . Jag hade tidigare tänkt att ytterligarepolemisera mot men avstår nu från detta i mitt första inlägg ochber i stället att få yrka bifall tiU utskottets hemställan. Förenade fabriksverken : Byggnader och utmstning HerrREGNÉLL (m): slutade med att säga att hanavstod från att polemisera mot mig. Jag är ledsen för att helatiden underlät att polemisera mot reservationen och mot de argument som jagmuntligen framfört från denna talarstol. uppehöU sig hela tidenvid driften och omstruktureringen av densamma, men vi fick aldrig veta likalitet som vi har fått veta det tidigare varför det är så nödvändigt attstaten genom fabriksverken förvärvar den fastighet i där man nuarrenderar driften. Och det är ju detta pengarna skall gå till; därför är detväsentligt att få veta orsaken. Vår kritik riktar sig mot att man här så attsäga bygger fast pengar, som det kan vara ett bekymmer att lirkaut, 3 miljoner och 3 mUjoner . råkade använda formuleringen "bara 3miljoner", men det är faktiskt inte så Utet för oss som sitter här ochskall hantera skattebetalarnas pengar. Och ännu mindre är det ett litet ochföraktligt belopp för innehavarna av andra tvätterier som har att konkurreramed det allmänna och sörja för att bereda fortsatt sysselsättning för sinaanställda. Tyvärr har vi i inte så få fall sett att staten genom att kalkylera den 13 aprU 1972 Förenade fabriksverken: Byggnader och utmstning fel harvåUat bekymmer för redan etablerade företag i branschen. Vi kan jämföra ettannat nu aktuellt ärende, frågan om hur städningen i statliga sammanhang skallbedrivas. Där kan man läsa i propositionen vad statskontoret anfört i sittremissvar, nämligen följande: "Inget material har redovisats som tyder påatt städning på entreprenad skulle vara ekonomiskt ofördelaktig." Jagföreställer mig att heller inget material har presenterats, som visar att detskuUe vara ofördelaktigt att låta det enskilda näringslivet ombesörja tvättfrån sjukhus, regementen osv. avstod som sagt från att argumentera, ochvi har därför inte fått något besked om varför det är så rasande nödvändigt attvara ägare tUl denna fastighet i . () kort genmäle: Först och främst är det så, , attdet samarbete som förekommer meUan förenade fabriksverken och harsyftat tUl att skapa en tvätterisektor, som skuUe vara tiU gagn förlandstingen. I botten finns aUtså ett klart markerat samhällsintresse för attfå till stånd detta samgående. I anslutning tUl detta har vid fleratUlfällen haft uppe den fråga som tidigare var inne på, nämligenatt förenade fabriksverken har en fördel gentemot privat-tvätterierna de debiterasinte någon mervärdeskatt. Detta är ett ställningstagande som tidigaretagit, varvid mycket kraftigt understmkit att man givit förenadefabriksverken denna fördel för att man har ett samgående med landstingen. Hadedet nu varit så att landstingen drivit tvätteri i egen regi, hade man intebehövt betala mervärdeskatt. Utgångspunkten har aUtså varit ett samhälleligt intresse.När de moderata ledamöterna inte tagit avstånd från den satsning som nuavslutningsvis sker på tvätteriet i , så förutsätter jag, fru talman,att de inte heUer haft något emot den insats som förenade fabriksverken gör närdet gäUer denna sektor. Hade man haft det, skuUe man ju ha varit konsekvent ochyrkat avslag på de investeringar som skett exempelvis i och somuppgår tUl betydande belopp. Nej, vad de moderata ledamöterna nu viU göra är,såvitt jag förstår, att sätta stopp för den planerade investeringen i Ödeshög.Det är alltså fråga om ett ändrat ägandeförhåUande när det gäller anläggningeni . För att göra en rationaUsering behöver man äga fastigheterna, vUketvi ansett vara riktigt. Jag får säkert tillfäUeatt återkomma och argumentera ytterligare. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle; sade att det här var fråga omett mycket markant samhäUsintresse, tUl vilket vid tidigare tUlfäUentagit ståndpunkt. Från vårt håU minns jag mycket väl att vi har understrukitbetydelsen av att det lever kvar också enskilda företag i branschen. Vi harblivit besegrade i voteringarna. Det kan väl hända att flera så småningomansluter sig tUl vår uppfattning. Det finnsde som gör rätt bittra erfarenheter av statsdrifts lämplighet i Jag citerade ur en proposition om städningen för statligaändamål. Där kan jag ta ytterligare ett citat. Det är , somonekUgen haft en del sådana där bittra erfarenheter, och som vis av de skadornasäger att man anser "att den stora offentliga städ-marknaden bör håUasöppen för privata och eventueUa statliga entreprenörer. Härigenom skapasunderlag för utveckling av produkter och metoder. avstyrkerförslaget om central och regional ledning." Jag upprepar att jag tyckeratt det finns mycket jämförbart mellan städning och tvätt, och tror inte aUsatt den här statliga aktiviteten är tUl förmån vare sig för statskassan, förlandstinget eller för skattebetalarna. den 13 aprU 1972 Förenade fabriksverken: Byggnader och utmstning () kort genmäle: TiU det sista, , skulle jag vUjasäga att den erfarenhet vi har av samarbetet mellan landstingen och förenadefabriksverken visar att landstingen har ansett sig betjänta av den service somframför aUt fabriksverken ger dem. I de flesta faU förekommer ett samgåendemellan fabriksverken och landstingen. har tidigare talat om vad det kommer attinnebära, när den utredning som har bUvit tUlsatt avger sitt slutligabetänkande. Ja, det vet vi inte någonting om. Han har dessutom hänvisat tUl attKnut är ordförande i utredningen och citerat ur en tidning, som hanansåg vara lämpUg, i avsikt att ge vägledning för framtidauppgifter. Då kan ju också jag citera, , och jag måstesäga att det är glädjande att inte har använt Svenska Dagbladetsledare för . Några av de uppgifter som förekommer där är uppenbarligenosanna, och det behöver påpekas. Jag har inte tUlfälle att göra det, menjagskaUändå läsa det sista, som gäller kommitténs ordförande och de värderingar somSvenska gör: "Det är inte nyttigt för kommittén att den fått enordförande, som i näringspoUtiska frågor knappast uppfyUer kraven på auktoritetoch opartiskhet." AUa de som personUgen känner KnutJohansson har ju vetskap om att han är en oerhört duktig man, och jag anser atthan är väl kvalificerad för sin arbetsuppgift. Men skuUe det bU problem förKnut och hans kamrater i utredningen när det gäUer att välja lämpligaarbetsuppgifter för fabriksverken, så måste det väl nu anses värdefuUt att manser tiU att de företag fabriksverken äger är funktionsdugliga, dvs. att man görde nödvändiga investeringarna för att få fram en lönsam produktion. Och skulledet sedan visa sig lämpligt att sälja till annan företagare, så kommer man medstörsta sannoUkhet att få tUlbaka de pengar som investeras. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: Det är, , detta sista som är dettveksamma, nämUgen humvida man får tUlbaka de pengar man satsar om man läggerner mer än nödvändigt i fasta anläggningar och kommer dithän att man blirtvungen att avveckla. Huruvida en avveckling blir nödvändig eller inte, det fårutredningen bedöma, och jag delar helt uppfattning att därsitter Förenade fabriksverken: Byggnader och utmstning ledamötersom bör komma fram tUl helt objektiva värderingar. Jag hoppas det, och jag haranledning att tro det när jag från statliga sammanhang har kunnat citera såobjektiva uttalanden som jag har gjort i samband med städutredningen. Fru andre vice talmannen anmäldeatt anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare repUk. i (fp): Det Ugger mycket i reservanternas inställningjust eftersom en utredning pågår. Det Ugger också mycket i den därför att detinte är särskUt attraktivt för förenade fabriksverken att ta över ett tvätteritiU, eftersom det finns en överenskommelse med landstingen som säger attförenade fabriksverken inte skall ha någon vinst på tvätteri-rörelsen. Men skälet till att jag ändå inte följer reservanternaslinje vare sig i utskottet eller här är att det trots allt finns en betydandetvätterfarenhet i FFV. Jag tycker förstås att denna näring borde drivas privat,men skall den ändå ligga på det statliga planet kan den alltså lika gärnahandhas av förenade fabriksverken. HerrALMGREN (s): har gång efter annan efterlystskälet tiU att fabrUcsverken måste äga tvätteriet i och frågat varförman inte fortfarande kan arrendera det hela. Jag tycker att harklarat ut den saken, men om jag får komplettera det på grund av att jag tiUhörförenade fabriksverkens styrelse vUl jag säga att skälet är, som också herrBlomkvist mycket väl klargjorde, att det sker en strukturrationalisering inomtvätteriverksamheten. Reservanterna säger också i sin reservation, trots attde, om jag inte missminner mig, förra gången gick emot att byggaNorrköpingstvätteriet, att de nu är beredda att acceptera detta tvätteri. Dåkommer sjukhustvätten, inte bara i utan också i vissa delarav , att koncentreras till Norrköpingstvätteriet. Därigenomkommer tvätteriet i , där man nu tvättar åt man arrenderar tvätteriet av detta landsting - att fristäUas frånsjukhustvätt, som förs över till Norrköpingstvätteriet. Vad skall man då göra i , där sysselsättningen ärbesvärlig? Jo, man har ansett inom fabriksverken att det är lämpligt att läggamUitärtvätten där. Man kan flytta den bl. a. från landstingstvätteri och vissa andra delar av landet till ett speciellt mUitärt tvätteriför vattentvätt i . Men varför behöver man då äga tvätteriet? Kan man intefortfarande arrendera det av ? Det beror på att manmåste göra sådana förändringar, ombyggnader, tUlbyggnader, utbyte av maskinerosv. att man måste äga det för att få göra dessa förändringar. Så enkelt ärdet, . Fabriksverken måste få överta äganderätten för att kunna göradenna strukturrationalisering. Skulle maninte få göra det, kommer mUitärtvätten alltjämt att få ligga kvar pårespektive platser bl. a. i , och då får alltså vidkännas ensysselsättningsminskning för 80 personer som blir utan arbete. ViU med och ta ansvaret för det? Jag tycker att de - bl. a. i handlat riktigt som är beredda att acceptera det här förslaget. Jag är ocksåtacksam för att man i övrigt nått enighet kring fabrUcsverken. Jag hälsar medtiUfredsstäUelse att man nu får en utredning, vUket fabriksverken själva vUl haför att bl. a. få tUl stånd en lämplig företagsform och minska den stelbenthetvi har i den nuvarande företagsformen, och att utredningens ordförande hälsar jag också med tillfredsställelse. Fm talman!Jag ber att få yrka bifaU tiU utskottets förslag. Förenade fabriksverken: Byggnader och utmstning Hexx REGNÉLL (m) kort genmäle; Här fick vi äntligen ett besked - jag tackarherr för det - att vi måste förvärva fastigheten för att göra betydandeomändringar i den. Det förstår jag. Men detta går dåligt samman med vad herrBlomkvist tidigare sade när han så frankt förklarade att om man ändrar sinpolitik beträffande tvätt och i fortsättningen inte sköter den i statlig regi,får man igen pengarna. Det är en erfarenhet som man verkUgen inte brukar göra,i varje faU inte i bankvärlden. Ju mera skräddarsydd en fastighet är för sitt.ändamål, desto mindre allmänt fungibel blir den och desto svårare blir det attfå tiUbaka de pengar man lägger ner. Sedan talade ombekymren för de anställda. Jag återkommer tUl att det finns en viss tvättmängdsom skall tas om hand här i landet. Om det allmänna tar hand om en större mängdav tvätten, får de privata företagarna ta hand om en mindre del av den. Detinnebär att man flyttar sysselsättningsbekymren tUl den privata sektorn frånden allmänna. HerrFRANZÉN (s): Sedan jag begärde ordet har ut en hel del .av problemen med tvätteriet i , dess drift ochvarför man skall förvärva fastigheten. Därför kan jag lämna det därhän och barainstämma i vad här har anfört. Jag blev emeUertid en smula oroUg över vad ibörian av sitt anförande sade beträffande tvätteriet och statens uppgifter idet sammanhanget. Han sade bl. a. klart och tydligt: Låt det praktiska livetsfolk sköta det här. Han menade naturligtvis att det här sköter det privatanäringslivet mycket bättre. Han sade rent ut att servicesektorn sköter det privatanäringsUvet mycket bättre än vad staten gör. Jag vet inte om man alltid kan lita på det. Det praktiskaUvets män som har agerat i har inte särskilt meriterat sig för det högabetyg som har satt här. a. har ASEA köpt upp ett av de storaföretagen - det dominerande i - enbart för att lägga ner det. Detta ärinte någonting som är speciellt för eller , utan så går dettill på många håU. Ödeshöghar ju varit utsatt för en rad mycket besvärande företags- Förenade fabriksverken: Byggnader och utmstning krascher,som har lämnat djupa spår efter sig. Detta är särskilt beklämmande eftersomÖdeshög, även om det Ugger bra tUl vid E 4, ändå har ett besvärligt läge närdet gäller att bereda de fristäUda arbete på andra orter, därför att avståndenär ganska långa. När det stora företag jag nämnde köptes upp och lades ned fickfoUc resa mellan och för att få arbete det är ca . Detär över tre mU tiU , men där fanns det vid detta tUlfäUe inte någrasysselsättnings-möjUgheter. Det är naturligtvis också en lokaUseringsfräga. händernaturligtvis ingenting , men ett bifaU tUl moderatreservationeninnebär att uttalar att man bör gå försiktigt fram. Jag har haft samtal med personer som känner tUldetta. De säger, liksom i gjorde, att det påtvätteriet i och annorstädes verkUgen finns foUc som kan detta. Detfinns då ingen anledning att misskreditera dessa personer. Det är viktigt för att tvätteriet får vara kvar.Det har, som någon sade, ett 80-tal anställda. Det skuUe bU mycketbesvärligt om det hände någonting med tvätteriet i . Jag instämmer i yrkandet om bifaU tiUutskottets hemställan. HerrBLOMKVIST (s): Det torde av protokoUet framgå att jag i mittinledningsanförande understrykit några av de synpunkter som redovisade och som sade sig bli så glad över att få ta delav. Att det är fråga om en strukturrationalisering framgår av de handungar vihar fått. Den andra fråga som jag tog upp, , gälldeframtidsbedömningen. Jag vet inte om medvetet missförstod mig. Denutredning, som nu kommer att stå i spetsen för, har tUluppgift att bedöma vilka verksamheter som skaU vara kvar inom förenade fabriksverken.Vad jag menade var att det är uppenbart att utredningen även kommer att prövadenna sektor av fabriksverkens verksamhet. Om man nu har denna verksamhet i och gör dessa nyainvesteringar, innebär det att anläggningen som sådan bUvit upprustad. skuUe finna att det är förenUgt med fabriksverkens intressen attavveckla verksamheten i , är det alldeles uppenbart att anläggningen somsådan får ett bättre värde än den skuUe ha, om inga åtgärder vidtoges. Om vi då bedömer företagets framtid, måste konstateras attmilitärtvätten kommer att koncentreras dit. Vi kommer ju även i fortsättningenatt ha ett mUitärt försvar i vårt land. I utredningens direktiv heter det bl,a. att statsmakternas beslut rörande grunderna för den svenskasäkerhetspolitiken och den långsUctiga inrUctningen av totalförsvarsansträngningarnatorde ge underlag för bedömningen av vilka produkter och tjänster försvaret iframtiden kan komma att efterfråga. Alldeles uppenbart måste däri ingå en såviktig del som tvätt tUl våra pojkar ute i försvaret. Här skall man göraavvägningen av om förenade fabriksverken eUer någonprivatföretagare skall driva denna anläggning. Detta är de uppgifterutredningen har att ta stäUning tiU. Jag anser att den investering som det härär fråga om är värdefuU även från den synpunkten. Jag ber få yrkabifaU till utskottets hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 6 av herrar Regnéll ochClarkson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten 23 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: den 13 aprU 1972 : Kraftstationer m. m. : Kraftstationer m. m. Maj:t hade (punkten 1. F:l,s. 107-127) föreslagit att 1. bemyndigafullmäktige i att fr. o. m. /73 tiUhandahållastatens vattenfallsverk en tiU utökad röriig kredit, 2. bemyndigaKungl. Majl: att medge att teckna borgen för lån intillsammanlagt , varav högst för lån tilldistributionsbolag. 3. bemyndigaKungl. Maj:t att vid inrätta två tjänster föröveringenjör i Ce 1, 4. till Kraftstationer m. m. /73 anvisa ett investeringsanslag av 1 . I dettasammanhang hade behandlats motionen 1972:275 av (), motionen1972:1317 av m. fl. (c), motionen 1972:1343 av iAgnas (m) samt : Kraftstationer m. m. motionen 1972:1364 av m. fl. (fp) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning ochförslag pä de tillkommande utbyggnader av redan reglerade älvar i därbyggstart kunde ske samt att följande utbyggnadergavs förtur i planeringsarbetet för igångsättning: älv: Parakka byggstart1974, Mestaslinka byggstart , Skellefte älv: Rebnisluspen byggstart , älv:Juktan byggstart , Björkfors, kompletterande ekonomisk utredning ocheventuell byggstart anpassad till sysselsättningsläget i Tärnabygden, Ängermanälven:Stenkullaforsen byggstart , erforderliga vägbyggnader ur allmännaberedskapsmedel . 1. att riksdagenbemyndigade fullmäktige i att fr. o.m. /73tillhandahålla en tUl utökad rörligkredit, 2. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att vid statens vattenfaUs-verk inrätta två tjänsterför överingenjör i Ce 1, 3. att riksdagentill Kraftstationer m. m. för /73 anvisade ettinvesteringsanslag av 1 , 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1364 angående tidsplan för utbyggnad av redanreglerade älvar i , 5. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1343 om bevarande av och domänverketsfritidsanläggning där, 6. att riksdagenskulle avslå motionerna 1972:275 och 1972:1317 angående den planerade fortsattautbyggnaden av kraftverk. 7. beträffande utbyggnaderav Rebnis kraftstation av i (c), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, a) i anledning avmotionen 1972:1364 i ifrågavarande del som sin mening gav Kungl. Maj:t tillkänna vad reservanten anfört beträffande utbyggnaden av Rebnis kraftstation, b) skulle avslå motionen 1972:1364 iövrigt. HerrGUSTAFSSON i (c): Vid den förevarande punkten har behandlats enfolkpartimotion undertecknad av främst norrlänningar med begäran om tidsplanför vattenkraftsutbyggnader i övre . Jag har i en reservation i anledning av motionenföreslagit att i skrivelse till Kungl. Maj;t måtte uttala detbrådskande behovet av att igångsätta utbyggnaden av Rebnis kraftstation iSkeUefte älv. Trots att de ursprungliga planerna gick ut på att sätta igång kraftverksbygget , har den egentliga byggnadsverksamhetenännu i denna dag inte startat. Jag hyser alltså vissa farhågor för en förseningoch har genom reservationen velat skynda på frågan närmast mot bakgrund avsysselsättningsläget. Inom parentes vUl jag notera och beklaga att motionärernai utskottet inte är med på reservationen. När det gäller övriga älvar som berörs i motionen ochunder den här punkten, har jag instämt med majoritetens uttalande. Med stöd av det anförda yrkar jag bifaU tUlreservationen 7 till näringsutskottets betänkande nr 15. 1 motion 1317 har vi centerpartiledamöter frånÖstergötland tagit upp frågan angående eventuell utbyggnad av Marvikenskraftstation. 1 statsverkspropositionen anför departementschefen att1971 års riksdag anvisat medel för ytterligare utbyggnad av oljeeldadkondenskraft och att därvid skuUe ankomma på Kungl. Maj:t att ta ställning tUlförläggningen härav. Det anges därvid att vattenfaUsverket ansett att dennautbyggnad borde ske i anslutning tUl ombyggnaden i . Departementschefen anger som angeläget att utbyggnaden avkondenskraften kan ske så snart underlag föreligger för ett ställningstagandebeträffande förläggningsplatsen och att Kungl. Maj;ts beslut kan bli aktuelltredan under /73. Statsverkspropositionen ger också besked om att statsrådetinte är beredd att ta ställning tiU huruvida den aktuella utbyggnaden avoljeeldad kondenskraft bör ske i ; bl. a. bör remissbehandlingen avrapporten angående fysisk riksplanering avvaktas. MarvUcen är ingen ny fråga för . När vi itvåkammarriksdagens slutskede fattade beslut om ombyggnaden av tillett oljeeldat kondenskraftverk kritiserades som sådant, menmot anordningen att tillvarataga gjorda investeringar genom ombyggnad tiUoljekraftverk höjdes inte någon röst. Sedan detta beslut fattades har stadsplan för iny form antagits av kommunen med bl. a. hamn för mottagande av oljetransporter;stadsplaneavtal har upprättats mellan kommunen och vattenfallsverket. har meddelat tiUstånd tiU dennaombyggnad och därvid, enUgt min mening fuUt riktigt, faststäUt hårda kravangående lågsvavlig olja, stoftavskiljning och omfattande kontrollåtgärder föratt bedöma påverkan på miljön.