prot · FV0910 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Herr talmannen meddelade att hert , som beviljatsledighet från riksdagsgöromålen tiUs vidare, infunnit sig vid den 24januari. § 2 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 287-293 till , nr 294-298 tUlfinansutskottet, nr 299-308 tUl skatteutskottet, nr 309 till justitieutskottet,nr 310 tUl socialutskottet, nr 311 -316 tUl justitieutskottet, nr 317 och 318tUl lagutskottet, nr 319 och 320 tUl utrUcesutskottet, nr 321 tUlförsvarsutskottet, nr 322325 tUl socialförsäkringsutskottet, nr 326-335 tiU socialutskottet,nr 336 tiU justitieutskottet, nr 337-339 tUl socialutskottet, nr 340-343 tillkulturutskottet, nr 344-350 till utbUdningsutskottet, nr 351-362 tUltrafikutskottet, nr 363-370 tUl jordbruksutskottet, nr 371 och 372 tillnäringsutskottet, nr 373 till jordbruksutskottet, nr 374-384 tiUinrikesutskottet, nr 385 tUl inrikesutskottet samt nr 386-389 tiUcivilutskottet. § 3 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningen nr29. § 4 Herr talmannen meddelade att Kungl. Maj:tspropositioner nr 1 och 2 skulle sättas sist på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde. § 5 Interpellation nr 30 ang. information till deanställda vid företagsöverlåtelser m. m. Ordet lämnades på begäran tUl HerrLORENTZON (vpk), som yttrade: När de omkring 2 000 anställda vid i genom morgontidningaroch tidiga TT-nyheter fick chockmeddelandet att ASEA köpt det företag där de var anstäUda, blev de minst sagt obehagligt överraskade.De var ju inte informerade. Ingen hade frågat dem. Affärstransaktionen hadeskett utan att de anställda haft den minsta vetskap om den. Vad som hänt kanbetecknas som modern slavhandel. Trots allt tal om demokrati, ökad jämlikhetoch frihet kan en arbetsköpare sälja 2 000 anställda till en annanarbetsköpare utan att höra deras mening eller ens lämna den minsta information.Människorna det gäller har inget som helst inflytande över sitt arbete, sinanställning eller sin framtid. var dock regeringen inte endastinformerad. Affärstransaktionen skedde med regeringens goda minne ochtillstyrkan. Vid den tidigare affärstransaktionen dåHägglund & Söner tiU ASEA försålde delar av företaget gick dessa bådaföretag bakom ryggen på regeringen. hade på olika sätterhållit i samhälleligt lokaliseringsstöd 3 miljonerkronor därav erhölls endast försäljningen ägde rum och löftehade lämnats om ytterligare i samhällsstöd. Regeringen hade åsin sida fått ett uttryckligt löfte om att inga transaktioner skulle ske föreden . Det uppgavs även att regeringen hade förhandlat medföretaget om att staten skulle inträda som delägare. Regeringen ocharbetsmarknadsmyndigheterna tycktes helt ha litat på företagsägarna. I deninterpellation som jag vid detta tUlfälle riktade tUl dåvarandeinrikesministern, , betecknades försäljningen tillWaUenbergskoncernen som en skandal. Vid försäljningen meddelades det attomkring 800 anställda skulle avskedas. Avtal även med de anställda bröts utanpåföljd för företaget. I interpellationen framhölls bl. a. följande: "Den verkligt ansvarige i dramat bakom'Hägglundsaffären' är dock WaUenbergskoncernen, som inte gjort denna affär föratt skaffa sig ökade produktiva resurser utan för att slippa en konkurrent ochbefästa sin monopolstäUning. Försäljningen vid ger sålundai blixtbelysning en bild av storfinansens oinskränkta makt, dess fullständigafrihet att handla och godtyckligt handskas med såväl människor somsamhällsintressen. FaUet har visat att samhället inte ägernågon som helst insyn eUer kontroll över hur dessa företag skötes. Det visaräven att privatkapitalismen saknar socialt ansvar." Den bedömningen gälldehändelseförloppet . Debatten i anledning av "Hägglundsaffärens"behandling i kännetecknades av en tydlig irritation. a. gälldeden ASEA-direktören , som skött affären för WaUenbergskoncernen ochsom gått bakom ryggen på inrikesministern och regeringen. Vid iLuleå uttalade sig finansminister med skärpa om herrCurt roll i sammanhanget. synes regeringen i fallet varahelt överens med samme , som även sköttWallenbergskoncernens affärer. Genom denna ytterligare transaktion får dennakoncern helt monopol på vissa kvalitetsprodukter, på vUka det råder storefterfrågan och där varit den besvärlige konkurrenten.Profitkvoten kommer att ytterligare stiga för WaUenbergskoncernen. Intressanti detta sammanhang är att regeringen tydligen varit helt överensmed arbetsköparna om att de anställda omkring 2 000 inte Nr 10 skulle erhålla någon som helst information om företagets och de Tisdaeenden anställdas försäljning. Inrikesminister besvarande av min enklafråga angående företagens varsel och informa- ----- tionsskyldighetvid driftsförändringar framstår efter den senaste "Hägglundsaffären"i en klarare belysning. Min fråga var den gången föranledd framför allt avFacitkoncernens upprörande underlåtenhet att lämna de anställda information omförestående driftsinskränkningar. Det nu inträffade ger anledning att efterlysa omregeringen och inrikesministern dragit några slutsatser av detta förnyadeexempel på företagens ovUja att iakttaga elementär informationsskyldighetgentemot de anställda. En annan fråga av starkt intresse är huruvida ettföretag, som så ofta får ändrade ägarförhållanden och undergår jämförligaomdisponeringar, erbjuder anställningstrygghet. Mot bakgrunden av tidigareekonomiska insatser från samhällets sida aktualiseras även frågan omändamålsenligheten av ett övertagande i statlig ägo av detta företag. Med stöd av det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att tiU herr inrikesministern få rikta följande fråga; VUka slutsatser anser statsrådet bör dragas av deupprepade exemplen på bristande information till de anställda rörandeväsentliga förändringar i företagens verksamhet? Denna anhållan bordlades. § 6 Interpellationnr 31 ang. centraltankanläggningar förQärrvärme Ordet lämnades på begäran tUl HerrANDERSSON i (s), som yttrade: Med anledning av att aUvarliga läckage fråncentralanläggningar för olja tUl vUlafastigheter harförekommit har frågan väckts om riktigheten att fortsätta dettainstallationsförfarande. Ett antal oljebolag har under de sistlidna åren erbjuditvUlaägare installationer av en centraltank med rörledningar fram tiU samtligavUlor inom vissa områden. På många stäUen har denna typ kommit till stånd. Det rör sig om såväl nya som gamla viUaområden. De gamlaområdena med nedgrävda plåttankar innebär helt naturligt ett allvarligt problemmed oanade konsekvenser om ett läckage uppstår. Det nämnda systemet med centraltanksinstallation har förden enskUde villaägaren de fördelarna att man slipper offra utrymme ikällarplan eller garage för placering av inomhustank eller att radikalt angripaträdgården för nedläggning av någon ny form av tank av korrosionsbeständigtmaterial. Jag delar experternas uppfattning att detta system urmiljövårdssynpunkt måste betecknas som mycket tvivelaktigt. Ur luftvårdssynpunkt måste fördelarna betecknas som heltobefintliga, och ännu mera tvivelaktigt är systemet ur vattenvårdssynpunkt. Om man iett bostadsområde lägger ned ett helt nät av ledningar som Nr 10 ej ligger frostfritt och somdessutom passerar gator som är utsatta för Tisdagenden vibrationer från trafiken, sägerdet sig självt att riskerna är uppenbara för 25 januari1972 " läckage skall uppstå. -------------------- Det har i en del vUlaområden,omfattande omkring 100 vUlor, lagts ned cirkatvå mil ledningar från centraltanken tUl de olika vUlorna. Ett läckage på ettsådant omfattande ledningsnät måste vara mycket svårt att lokalisera. Denuvarande säkerhetsanordningarna är tydligen långt ifrån tUlräckliga för snabbt skaU kunna lokalisera var läckaget finns. En utveckling som innebär att aUt fleracentralinstallationer av beskriven typ kommer tiU stånd innebär enligt minmening att vi utsätter oss för att i allt högre grad riskera att förstöra våravattentillgångar. Med hänvisning tUl vad jag sålunda anfört hemställer jagom kammarens tiUstånd att tiU herr jordbruksministern ställa följande frågor: Är statsrådetberedd att tUlse att centraltankssystemets för- och nackdelar utreds och atterforderliga åtgärder i anledning härav vidtages? Är statsrådetberedd att intiU dess detta är klart utfärda föreskrifter som begränsarsystemets användning? Är statsrådetberedd att utfärda rekommendationer beträffande avfjärrvärmesystem i form av möjligheter att införa kommunaltvärmedistributionsmonopol i Ukhet med vad som exempelvis förekommer påsophanteringens område? Denna anhållan bordlades. § 7 Interpellation nr 32 ang. säkerheten vid transport avfenol eller liknande varor Ordet lämnades på begäran tUl HerrLÖFGREN (fp), som yttrade; Den inträffade olyckan vid transportav fenol i har åstadkommit skadeverkningar som är ytterst allvarliga.Man frågar sig med aU rätt, om transporter av detta slag försiggår på ett sätt,som är försvarligt ur samhällets synpunkt med hänsyn tUl de stora riskerna. Det kan väl förutsättas, att motsvarande transporter ävenförekommer i vårt land. Om så är fallet inställer sig osökt frågan, om vi härhar vidtagit sådana säkerhetsföreskrifter för transporter av detta slag, attriskerna för liknande ödesdigra olyckor i vårt land kan undvikas. Med anledning av vad jag anfört ber jag att tiU hertjordbruksministern få StäUa följande frågor: Förekommer iSverige transporter av fenol eller motsvarande farliga varor på liknande sättsom vid den aktuella transporten i ? Om så ärfallet, anser herr statsrådet att de gällande säkerhetsföreskrifterna ärtUlfredsställande för att undvika risker för skadeverkningar av det slag somden i timade olyckan visar? Om nu i Sverigegällande säkerhetsföreskrifter ej är tUlfredsställan- de, ärherr statsrådet beredd att föreslå sådana ändrade bestämmelser för Nr 10 de farligatransporterna att riskerna för skadeverkningar elimineras? Denna anhållan bordlades. § 8 Interpellation nr 33 ang. expeditionsavgiften påkopior från patent-och registreringsverket Ordet lämnades på begäran tUl HerrLÖFGREN (fp), som yttrade: Bland de tjänster som patent- ochregistreringsverket utför för sina kunder ingår tUlhandahåUande av ickevidimerade kopior. I huvudsak gäller det kopior av in- och utländskapatentskrifter, svenska patentansökningar och aktiebolagshandlingar. Genom bestämmelse i expeditionskungörelsen omexpeditionsavgift m. m. måste patentverket fr. o. m. ingången av år 1965stämpelbelägga sådana kopieleveranser. tUlämpar patentverket ettpris av per sida, trots att framställningskostnaden för sådana kopior enligtverkets egen beräkning inklusive arbetslön för stämpelbeläggning ej tordeöverstiga per sida. kunder har med fog ansett den prissättningsom tUlämpas vara oskäligt hög. Resultatet av denna prissättning har ocksåblivit att de flesta patentombuden skaffar sig behövliga kopior på annat sättän genom anUtande av det svenska patentverket. Vid kommunalt bibliotek, som hartillgång till svenska patentskrifter, kan kopior erhåUas för per sida.Det danska patentverket levererar mer än 20 000 kopior avpatentskrifter tUl svenska kunder mot en kostnad av ca per sida,vilket enligt det danska patentverkets egna uppgifter inte bara täcker allakostnader utan dessutom ger en avsevärd vinst. Kopior beställes också frånmotsvarande myndigheter i , och till avsevärt lägre kostnadän hos det svenska patentverket. En betydande mikrofilmningsverksamhet bedrivesdessutom av privata kopister i det svenska patentverket, varvid pappersförstoringarsäljes tUl avsevärt lägre priser än de av patentverket tUlämpade. Det är ocksåkänt att patentombud i andra länder undviker att anhta sina svenska ombud föranskaffning av patentkopior i . De tUlhanda-håller i ställeterforderliga kopior som anskaffas i hemlandet vid ärenden som avserbehandlingsärenden i . Enligt uppgifter från det svenska patentverket uppgårverkets egna leveranser mot expeditionsavgift tUl ca 70 000sidor under det att de privata kopisterna beräknas leverera ca 150 000sidor . Då dessutom enbart det danska patentverket levererar ca 20 000sidor tUl framstår det som helt otUlfredsställande attprissättningen av verkets tjänster för leverans av kopior medfört dennautveckling. Skyldigheten för det svenska patentverket att genomtUlämpning av expeditionskungörelsen KK stämpelbeläggakopior torde vara den egentliga anledningen tUl den uppkomna situationen. Nr 10 kan tilläggas att patentverken iDanmark och ej är bundna av Tisdaeenden bestämmelser av sådan art som densvenska expeditionskungörelsen. 25 ianuari1972 Härigenom har man kunnat genomföraen betydande rationalisering, som a. innebär att man där mot en enhetlig avgift av 15 danska respektive norskakronor per patentansökan bifogar alla erforderliga kopior av anfördapatentskrifter vid utgående föreläggande. Även det västtyska patentverketöverväger att genomföra samma system. Patentombuden i har hos patentverket klagat öververkets prissättning. Härvid har framkommit att patentverket såväl i yttrandeden som genom skrivelse framfört sina synpunkteri den här berörda frågan. anhåUan att få sälja icke vidimeradekopior utan uttagande av expeditionsavgift i den sistnämnda skrivelsen leddeemellertid ej tiU bifall. Verkets klienter klagar aUtså på en som de menar oskäligprissättning. De anskaffar huvudparten av aUa kopior på annat sätt än genomanlitande av patentverkets tjänster. De skulle säkerligen anlita patentverketi full omfattning om verkets kopieringstjänst kunde utbyggas för snabb servicetiU priser som vore skäliga för klienterna och tUlförde verket ökadvinst. inser säkerligen att den utveckling som nuskett avhänder verket inkomster och hindrar en önskad rationalisering. Därförhar enligt uppgift patentverket i skrivelse av hemställtatt Kungl. Maj:t dels måtte medge ämbetsverket att utan uttagande avföreskriven expeditionsavgift få sälja sådana på visst angivet sätt framstäUdakopior som tillhandahålles utan vidimering eller annat intyg, dels måtteföreskriva att denna kopieringsverksamhet skaU bedrivas som uppdragsverksamhet. Med anledning av vad jag här anfört anhåller jag omkammarens tUlstånd att tiU herr handelsministern få ställa följande frågor: Anser herrstatsrådet det skäligt att patentverket på grund av dess skyldighet att tUlämpaexpeditionsavgift vid leverans av icke vidimerade kopior av patentskrifter ochUknande uttager en avgift av per sida, då framställningskostnadeninklusive arbetslön för stämpelbeläggning enUgt verkets egen beräkning igenomsnitt ej torde överstiga SO öre per sida? Anser herrstatsrådet att det är tUlfredsställande att patentverkets svenska klienterenligt patentverkets egna undersökningar införskaffar mmst 170 000sidor kopior från utländska patentverk och privata kopister till väsentligtlägre priser än de av patentverket tillämpade för sin årliga leverans av ca 70000 sidor? Är herrstatsrådet beredd att bifalla patentverkets framställning genom skrivelse avden , vari anhållits att Kungl. Maj:t måtte medge patentverketrätt att tUlhandahålla icke vidimerade kopior av visst angivet utförande utanatt expeditionsavgift uttages samt att föreskriva att dennakopieringsverksamhet skall bedrivas som uppdragsverksamhet? Denna anhållan bordlades. § 9Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 10 Nr 390 av hen m. fl. angående den kommunalademokratin Tisdaeen den m. m. Nr 391 av m. fl. angående tUlhandahållandetav valsedlar i vallokal Nr 392 avherr m. fl. angående utnyttjandet av datorer, m. m. Nr 393 av om reglering av motionsrätten m. m.inom kommunfullmäktige Nr 394 av hert och fm om översyn av frågan omsekretesskydd för uppgiftslämnare tiU intervju- och enkätundersökningar Nr 395 av hert m. fl. angående stmkturfrågorna inomdags- och veckopress Nr 396 av om offentliga utfrågningar iriksdagens utskott Nr 397 av i m. fl. om tillverkningav ett jubUeumsmynt med anledning av konung 90-årsdag Nr 398 av hevr i m. fl. om statligupphandling från mindre och medelstora företag Nr 399 av m. fl. Nr 400 av herrar Gadd och i omsamordning av den offentliga sektoms uppköpsverksamhet Nr 401 avherr m. fl. om en bättre offentlig hushållning Nr 402 avherr m. fl. Nr 403 av hert i Öskevik m. fl. om kompensationtUl primärkommuner och landsting för den allmänna arbetsgivaravgiften i vissafall Nr 404 av herrar och i Varbergangående de mindre företagens behandling vid en aUmän kreditåtstramning Nr 405 av m. fl. om rätt för mindre företagtUl återlån från allmänna pensionsfonden utan begränsning avkreditrestriktioner Nr 406 av herrar Annerås och om skattefri avsättningtUl investeringsfonder för avsättningsfrämjande åtgärder Nr 407 av herrar i och angåendebeskattningen av bostadsrättsföreningar Nr 408 av i m. fl. angående arbetsgivareskontrolluppgiftsskyldighet för utbetalda traktamenten Nr 409 av i angåendemervärdebeskattningen av tidningar och tidskrifter Nr 410 av m. fl. om indexreglering avskattesystemet, m. m. Nr 411 av herrar i och i Hedenom reglering av meUanölsförsäljningen i enlighet med rusdrycksförsäljnings-förordningen Nr 412 av herrar Elmstedt och om inskränkning avbegreppet "boets gemensamma inkomst" i kommunalskattelagen Nr 413 av hertar Elmstedt och i Bortby omskattelättnader för fiskare på avlägsna fiskeplatser Nr 10 Nr 414 av iÅtvidaberg m.fl. om rätt till skattefri Tisdaeen den avsättning till generellt investeringskonto 25 ianuari1972 '' ' ' m. fl. angåendeutnyttjandet av datorer, m. m. ------------------ Nr 416 av hen m. fl. Nr 417 av hen i Skärstad m.fl. angåenderesultatutjämning för konstnärer vid inkomstbeskattning Nr 418 av m. fl. om avdrag vidinkomsttaxeringen för barntillsynskostnader m. m. Nr 419 av hert i angåendeinbetalningen av preliminär B-skatt Nr 420 av i m. fl. omavgiftsfrihet för fastighets-och inkomstlängd Nr 421 av herrar och angåendeutformningen av tabeUerna för preliminär A-skatt Nr 422 av herrar i och ombegränsning av rätten till ränteavdrag vid inkomsttaxering Nr 423 av m. fl. om befrielse från allmänarbetsgivaravgift för företag inom det allmänna stödområdet Nr 424 av m. fl. om rätt att avlämnasjälvdeklaration i annat län än där taxering skall ske Nr 425 av om översyn av skattesystemet förövergång tUl indirekt skatt Nr 426 av m. fl. om rätt till avdrag för lönåt hustru vid inkomsttaxeringen Nr 427 av herrar och om slopande avmervärdeskatten på böcker och musikalier Nr 428 av hert m. fl. om höjning av anslaget tUlLokala polisorganisationen Nr 429 av m. fl. om höjning av anslagen tillFångvårds-anstalterna och Frivården Nr 430 av m. fl. om tUlsättande av enkriminalpolitisk utredning Nr 431 av m. fl. om höjning av anslagen tillFångvårdsanstalterna och Frivården Nr 432 av m. fl. om utredning angåendebrottsförebyggande åtgärder Nr 433 av hert om information angående ersättning för personskada på grund av brott Nr 434 avfm Bergander m. fl. om förbud mot aga av barn Nr 435 av m. fl. om nya regler för ersättning tiU polisman för skada i tjänsten Nr 436 av i angående u-landshjälpen tUlKuba och , m. m. Nr 437 av herrar i och om avslag åKungl. Maj:ts förslag om ambassader i och Nr 438 avherr m. fl. angående utvecklingsbiståndet, m. m. Nr 439 av m. fl. om upprättande av diplomatiskaförbindelser med Republiken provisoriska revolutionära regering 10 Nr 440 av och angående den vid1968 års Nr 10 rUcsdag godkända långtidsplanen för det statliga utvecklingsbiståndet den Nr 441 av om bidrag tiU ett lektorat isvenska vid The ----------------- Nr 442 av herrar i och Fågelsbo omekonomisk gottgörelse åt Nr 443 av m. fl. Nr 444 av m. fl. angående avtrappningen avkommunala bostadstillägg till foUcpensionärer Nr 445 av i om vidgad rätt tillvårdnadsbidrag för hörselskadade barn Nr 446 av m. fl. om befrielse i vissa fallfrån ATP-avgift för äldre arbetskraft Nr 447 avherr m. fl. om en enhetlig studielön Nr 448 avherr m. fl. om en allmän socialförsäkring Nr 449 avherr m. fl. om vidgad rätt tiU pensionstUlskott Nr 450 av hertar i Holmgården och Stridsmanangående beräknande av pensionspoäng för person med halv förtidspension Nr 451 av fm och hert Ringaby om rätt tUlallmän tilläggspension för hemarbetande make Nr 452 av m. fl. om likafolkpensionsförmåner oberoende av civUstånd Nr 453 av i Lane-Herrestad och frökenAndersson i angående folkpensionen tUl folkpensionär påvårdinstitution, m. m. Nr 454 av i och fröken iStockholm om lUca folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd Nr 455 av fm i m. fl. om rätt tUl allmäntilläggspension för vård av eget barn i hemmet Nr 456 av m. fl. angående förutsättningarnaför rätt till studiemedel Nr 457 av fm m. fl om vidgad rätt till studielån Nr 458 av m. fl. angående värderingen avutländska studerandes meriter för tUlträde tUl högre läroanstalt m. m. Nr 459 av herrar i och om ändraderegler angående studielån Nr 460 av angående rätten tiUtilläggssjukpenning vid förlossning Nr 461 av m. fl. om slopande i vissa fall avkravet på anmälan till försäkringskassa för rätt tUl sjukpenning Nr 462 av om vidgad rätt till reseersättningenligt lagen om allmän försäkring vid ortopedisk vård m. m. Nr 463 av om vidgad rätt tUl reseersättningenligt lagen om allmän försäkring vid tandvård för havande kvinna Nr 464 av m. fl. om samordning av skildasociala hjälpformer, m. m. Nr 465 avhen m. fl. angående sjukfrånvaron i arbetslivet Nr 10 Nr 466 av i och fröken i Tisdaeenden om rätt till allmänt barnbidrag för barn som vistas på ------------------ ------ Nr 467 av herrar FäVWm och/e/e/2angående familjepolitiken Nr 468 avherr m. fl. om riktlinjer för en inre miljöpolitik Nr 469 avfru m. fl. angående arbetsmiljön i skolorna Nr 470 avherr/ermanMon m./i!, angående företagshälsovården Nr 471 av hert m. fl. om indexreglering av deallmänna barnbidragen Nr 472 av hen i Agnas om inrättande av speciellakliniker för aborter Nr 473 av i och iHelsingborg om höjning av anslaget till Bidrag tiU handikapporganisationer Nr 474 av m. fl. om statsbidrag tUl vård avpsykiskt sjuka åldringar Nr 475 av m. fl. om införande av"rikskort" för de handikappades färdtjänst Nr 476 av i och i Öskevik omvidgad rätt tUl bostadstUlägg åt barnfamiljer Nr 477 av om höjning av anslaget tUlhälsovårdsupplysning Nr 478 av m. fl. om vidgad rätt tUlbostadstillägg åt barnfamUjer Nr 479 av fm Skantz m. fl. om översyn av kungörelsen omstatsbidrag tiU vissa hjälpmedel för handUcappade Nr 480 avherr m. fl. om förbud mot användning av asbest Nr 481 av angående tUlhandahållandet avvissa s. k. fria mediciner Nr 482 av m. fl. om skärmbildsundersökning av invandrare Nr 483 av hert om höjning av anslaget tUl Bidrag till handUcapporganisationer Nr 484 av m. fl. om slopande av anslaget tUlBidrag tUl semesterhem m. m. Nr 485 av hert m. fl. om slopande av kvotregeln för statsbidrag till familjedaghemsverksamhet Nr 486 avhen m. fl. angående sterihsering av man Nr 487 av hert m. fl. om ökad konkurrens ietermedia, m. m. Nr 488 av fm m. fl. om avveckling av statensungdomsråd Nr 489 av hen m. fl. om en femårsplan för detstatliga stödet tUl idrotten Nr 490 av i m. fl. om planering avturistanläggningar i Ljusnans dalgång, m. m. Nr 491 av hert om programtid för de politiskapartierna i radio och TV Nr 492 av om inventering av folkrörelsernasarkiv 12 Nr 493 av och om stöd åtforskarservice vid Nr 10 den Nr 494 av hertar och angående televisionens nyhetsförmedling Nr 495 av fröken i och iLane-Herrestad angående undervisningen av utvecklingsstörda barn och ungdomar ivissa fall Nr 496 av i m. fl. om statsbidragtill viss central kursverksamhet Nr 497 av i om inrättande vidhögskoleenheten i av en professur i medicin och en professur ihygien Nr 498 av m. fl. angående destatsbidragsberättigade enskUda skolorna, m, m. Nr 499 av och om ekologi somläroämne inom gmndskolans högstadium Nr 500 av m. fl. angående utbildningen vidde fUosofiska fakulteterna Nr 501 av m. fl. Nr 502 av i m. fl. om en bättrebalans mellan teoretisk och praktisk undervisning i gmndskolan Nr 503 avherr Z-iVzdöerg-TM./?. Nr 504 av angående verksamheten och högskolor Nr 505 av m. fl. om inrättande vid Uppsalauniversitet av en professur i estetik Nr 506 av m. fl. om en organisation förproduktionen av utbUdningsprogram för radio och TV, m. m. Nr 507 av m. fl. om ombUdning avhögskoleenheten i till självständigt universitet