prot · FV09117 · 1972-12-31 00:00:00 — Den professor som föreläste i ämnet var själv heltövertygad om att han förmedlade en objektiv sanning. skaU det emellertid genast sägas att denne professorvar en särskilt utpräglad företrädare för den liberala ekonomiska doktrinen.Det har dessutom hänt åtskilligt , inte minst på den institutiondet här gällde. Men fortfarande vilar den liberalekonomiska andan Universitetsutbildning i konsumentekonomi, m. m. oerhörtstarkt över de ekonomiska institutionerna. På ett sätt är detta kanske inte såkonstigt, för man har en mycket väl genomarbetad och förfinad teori. Om manförmår uppskatta dess estetiska värde kan man faUa i beundran. Men den harblivit aUt mindre användbar för att förklara verkhgheten. Den har dominerat ochdominerar fortfarande så kraftigt att den hämmar andra infallsvägar attanalysera de ekonomiska problemen. Vi har ett mycket stort behov av en forskning där man medhushållen som infallsväg analyserar konsumenternas roll och problem i produktionskedjan.Det behövs som grund för en aktiv konsumentpolitik. Vi behöver en ekonomisk synsom tar hänsyn inte bara till hushållens penningresurser utan också tUl andraresursinsatser som t. ex. arbete. Hushållens insatser är inte bara de som kanuttryckas i pengar utan består också i andra värden som t. ex. hälsa, trygghetoch jämlikhet. Detta innebär att man i ekonomin inte kan nöja sig med attbehandla den del av verkligheten som styrs av marknadskrafterna. finns det i ekonomin ett särskilt moment som hetervälfärdsteori. Men den teorin har inte fått någon större genomslagskraft elleranvändbarhet just därför att den är så oerhört långt ifrån den praktiskaverkligheten. Det är så, att om man vUl göra en snabb forskarkarriär skall mani huvudsak inrikta sig på att bygga upp förfinade matematiska modeller. Det ärbetydligt besvärligare och ger mindre utbyte ur betygssynpunkl att försökanärma sig ett konkret empi]'iskt material. Där har man ofta bristfälligstatistik. Söker man nya infallsvinklar når man naturligtvis inte lika långt rentmatematiskt och modelltekniskt som om man använder de modeller som utarbetatsunder den mer än hundraåriga liberala ekonomiska traditionen. Det har gått så långt att de ekonomiska institutionernasjälva vill ha en översyn av läroplanerna. är ense medmotionärerna om att den enskilde konsumentens och det enskilda hushålletsproblem måste få ett väsentligt ökat utrymme i det totala utbudet av ekonomiskUtbUdning. Så gott som alla som yttrat sig över motionen stöder också detta.Men det räcker inte. Vi tror att man dessutom måste skapa en , precis som man har särskildainstitutioner för företagsekonomi. I och för sig är det nödvändigt förnationalekonomins och företagsekonomins egen framtid att man gör en översyn avkursplanerna så att man får in mera av konsumentsynpunkter. Men det behövsdessutom en särskUd institution som leder forskning och utbildning i ämnetkonsumentekonomi. Det är klart att det kan uppstå en del praktiska ochorganisatoriska problem, om man skapar ett nytt ämne. Institutionsgränserriskerar aUtid att försvåra samarbetet mellan olika forskare, och, somuniversitetskanslersämbetet säger, det finns risk för att ett nytt ämneavskärmas. Det finns alltså vissa risker, men vill man på allvar få fram ämnetkonsumentekonomi så att vi kan nyttiggöra forskning och utbildning för enmycket aktiv konsumentpolitik , då tror jag att det ärnödvändigt att dessutom göra det till ett särskilt ämne. Många av dem som haryttrat sig över motionen tycker också det. Det gäller t. ex. företagsekonomiska institutionen i , utbUdningsnämnden i Den sistnämnda erinrar dessutom om attfakulteten vid dåvarande bad om pengar till enprofessur i konsumentekonomi. Även om man förändrar nationalekonomin ochföretagsekonomin i den riktning som föreslås av utskottet - det ärutomordentligt bra - så kommer det att bli trängsel mellan de olika momenten idessa ämnen och det nya ämnet kommer att få svårt att göra sig gällande, därföratt man där inte har samma höga teoretiska nivå redan från början som inom dengamla traditionen. Men låt oss börja med att göra denna absolut nödvändigaöversyn av studieplanerna och litteraturen i de ekonomiska ämnena, och låt ossganska snart ta upp en diskussion om det organisatoriska, dvs. om det inte ärlämpligt att skapa ett särskilt ämne för att få igenom konsumentekonomin medkraft. Det tror vi som har väckt motionen. Jag tror under alla omständigheteratt det är nödvändigt att föra diskussionen längre än vad som harkunnat göras inom universitetskanslersämbetet och inom utskottet. Med detta anförande, i vilket fruTheorin (s) instämde, var överläggningen slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 29 Vissa fiskefrågor Föredrogs jordbruksutskottets betänkandenr 47 i anledning av motioner angående vissa fiskefrågor. I detta betänkande hade behandlats motionen1972:365 av i (s), motionen 1972:540 av i m. fl. (s)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredningangående fiskevärden, motionen 1972:554 av i m. fl. (c, s,fp, m) vari hemställts att skuUe besluta dels att avskriva Göteborgsoch läns landstings delcredere-ansvar för av före den 1 juli1967 förmedlade fiskerilån, dels att förvaltningen av samtliga av landstingetbeviljade fiskerilån på det lokala planet överfördes från tilllänets lantbruksnämnd, motionen 1972:735 av m. fl. (m, s, c, fp) varihemställts att i anledning av vad i motionen anförts hos Kungl. Maj:tskuUe anhålla om sådana anvisningar för tillämpningen av miljöskyddslagen attfiskesakkunnig i förekommande fall förordnades att på sökandens bekostnadutföra basundersökning rörande fiskeförhållandena och kontrollera företagetsinverkan på fisket samt motionen 1972:1275 av i Trobro (m). 1. lämnade motionen 1972:365 utan åtgärd. 2. lämnademotionen 1972:540 utan åtgärd, 3. skuUe anhåUaatt Kungl. Maj:t överlämnade motionen 1972:554 jämte däröver avgivnaremissyttranden till fiskeadministrativa utredningen, 4. som sin meninggav Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört i anledning av motionen1972:735, 5. lämnademotionen 1972:1275 utan åtgärd. 1. angående fiskevården avherr (vpk), som ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1972:540 hos Kungl.Maj:t skuUe anhålla om utredning angående fiskevården, 2. angåendetUlkaUande av fiskesakkunnig i vissa fall av i Skegrie (c), (), herrar i (c) och Krönmark (m), fm (), i (c) samt (), som ansett att utskottet under 4 bort hemstäUa, att med bifall tiUmotionen 1972:735 som sin mening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanternaanfört angående tiUkallande av fiskesakkunnig vid vissa utredningar m. m. HertKRÖNMARK (m): I detta betänkande behandlar utskottet bl. a.en motion som tar upp de problem som uppkommer vid tillämpningen avmiljöskyddslagen då fiskeintressen är involverade. När regleringen av deförhållanden som berörs 1969 överflyttades från vattenlagen tUlmUjöskyddslagen inträffade faktiskt en försvagning av den enskUdesrättssäkerhet. Även om fisket är beroende av tUlståndsgivning är det i lageninte klart utsagt att det skall göras undersökningar om konsekvenserna förfiskets del. Vid miljöskyddslagens tillkomst togs detta problem uppmotionsledes, bl. a. därför att lagrådet i sitt yttrande över förslaget tUlmiljöskyddslag också anförde betänkligheter när det gällde denna försämring avden enskUdes rättssäkerhet. Vi är några motionärer som ansett att tiden nuvarit mogen att på nytt göra en framstöt i ärendet. Vi kan konstatera att vårmotion mottagits på ett sakligt och välvilligt sätt. Av de fyra remissinstansersom yttrat sig har och fiskares rUcsförbundtillstyrkt motionen. har anfört att den inte har någontingemot att frågan görs till föremål för fortsatta överväganden, även om man fördagen inte är beredd att tillstyrka motionen. , som har atthandlägga många av dessa ärenden det gäller regelmässigt alla dispensärenden är också synnerligen positivt. Verket framhåller att åtgärder kan vidtas inomramen för gällande lagstiftning genom viss ändrmg av praxis. Jag konstaterarmed glädje att utskottsmajoriteten med hänvisning bl. a. till naturvårdsverketsyttrande säger att man inte vUl motsätta sig att frågan görs till föremål för närmareöverväganden. Jag uppfattar den skrivningen som klart positiv. Nägon frågar sig kanske, varför de borgerliga ledamöternai utskottet reserverat sig för bifall tUl motionen, eftersom det i sak är såpass små skUlnader i uppfattningen. I en fråga av denna natur, därsamhäUsintresset - vari möjligen ingår stora ekonomiska intressen - och privataekonomiska intressen av mindre storlek skall vägas mot varandra, anserreservanterna det vara ganska naturligt att den svenska ger en klarmening tUl känna. Jag viU betona att det bara föreligger en formell skUlnadmellan utskottsmajoritetens skrivning och skrivningen i reservationen 2. Isakfrågan gäUer det mera skillnader i nyanser. Av de skäl som jag här anfört ber jag att fåyrka bifall till reservationen 2. I övriga delar yrkar jag bifall tUljordbruksutskottets hemstäUan. HerrMAGNUSSON i (s): har angivit motiven till attdet skrivits en reservation på en punkt, där vi var överens. Utskottet hartiUmötesgått motionärerna och förklarat att detta bör Kungl. Maj:t undersökaför att se om det finns anledning att företa några ändringar. När koncessionsnämnden har att pröva tillståndsgivning förindustriföretag att utsläppa avloppsvatten i sjöar och vattendrag, skallnoggranna undersökningar och utredningar göras för att fastställa huruvidamenliga inverkningar på den omkringliggande miljön kommer att ske. I många fallpåverkas fiskbeståndet i negativ riktning av industriutsläpp. Det är utantvivel nödvändigt att detta medtas i de utredningar som föregår entUlståndsgivning. Detta sker också. Den fiskeriintendent inom vars områdetillståndet skaU medges anmanas av koncessionsnämnden att inkomma medsynpunkter på utredningsmaterialet. Krävs ytterligare sakkunskap föreliggeringet hinder att sådan också får tillfälle delge koncessionsnämnden alla desynpunkter och önskemål som kan påverka beslutet om tUlståndsgivning. Den miljöskyddslagen tillkom för attförhindra misshushållning med vår miljö. Med lagens tillkomst är kraven motindustrin att inte förstöra sjöar och vattendrag mycket hårda, inte minst föratt skydda fiskbeståndet från skadeverkningar. När del gäller ersättningsfrågan för förstörda fiskevattengör motionärerna gällande att en försämring har inträtt för dem som liditskada sedan den nya miljöskyddslagen vunnit tUlämpning. Skadeståndskraven handläggsnumera inte av tUlståndsmyndigheten i motsats till vad som skedde , närvattendomstolarna hade att handlägga såväl tillståndsgivningen somersättningsfrågan. Utskottet har i sin skrivning refererat till behandlingeni tredje lagutskottet vid riksdag när miljöskyddslagen antogs. Jagvill hänvisa tUl denna skrivning. Utskottsmajoriteten anser att det med hänsyntill den förhållandevis korta tid som miljöskyddslagen varit i kraft ännu är förtidigt att uttala sig om huruvida den nya lagstiftningen kommit att innebära enförsämring för sakägare. Utskottet viU dock "inte motsätta sig att fråganhärom görs tUl föremål för närmare överväganden. En utvärdering av hittillsvarandeerfarenheter skulle exempelvis kunna ske genom jordbruksdepartemen- Nr 117 tets försorg. Därest övervägandenaleder därtill bör förslag tiU erforderliga Onsdagenden åtgärder föreläggas riksdagen.Utskottet förordar att som sin 15november 1972 rnening ger Kungl Maj:t tUl känna vad utskottet i detföregående anfört i :--------- ;----- anledning av motionen 1972:735." jjj jg| anser jag att utskottet tUlmötesgått motionärernas önskemål, och jag yrkar därför bifall till utskottetshemställan. (vpk): Jag vill helt kort och kärnfullt yrka bifalltiU reservationen 1. i (s): I anledning av jordbruksutskottets behandlingav motionen 540 vUl jag ge några synpunkter. Av de yttranden som utskottet inhämtat och som redovisas ibU. 2 framgår att endast domänverket motsätter sig den utredning i fråga omfiskevården som begärs i motionen 540. yttrande handlar i huvudsakom lagstiftnings- och administrativa frågor och leder därför fram till denståndpunkten att fiskeadministrativa utredningen bör kunna behandla dessafrågeställningar. håller visserligen enganska negativ ton i sitt yttrande men motsätter sig inte en ulredning.Förbundet har en del synpunkter som avviker från vad vi anfört i motionen. Mansynes sålunda inte vilja acceptera att det förekommer vanvård av fiskevatten idet här landet. I en något syrlig kommentar anförs att huruvida vissa nurådande förhållanden skall betraktas som någon form av vanvård överlåterförbundet till oss motionärer att bedöma. Jag tackar naturligtvis å samtliga motionärers vägnar fördet förtroende därmed visar oss. Vi har imotionen emellertid bara givit uttryck för vissa åsikter, i viss mån baseradepå erfarenheter. är det väl så, att varje intresserad fiskare som råkar bliutan fångst och de är som bekant inte så få har mycket svårt att inse attdet misslyckade fisket kan bero på något annat än dåligt fiskevatten. Mensådana spontana reaktioner, beroende på svikna förväntningar hos mer ellermindre dugliga fiskare, kan inte få ligga till grund för samhällets åtgärder.Jag tycker därför, allvarligt talat, att det behövs en utredning på dettaområde. Det tycker också , ochSveriges fritidsfiskares riksförbund. Mera parentetiskt är det intressant attnotera att fiskarnas organisationer tillstyrker, medan fiskevattenägarna,inklusive domänverket, inte på samma sätt erkänner behovet av en utredning avfiskevården. Låt mig särskilt peka på yttrande, somutgör en fyllig argumentering för vårt utredningskrav. Där påpekas att i fråga om sölvattensfisket saknas en fullständig statistik. Fiskeri styrelsen betonar den snabba utvecklingen inom fritidsfisket och nämner vissa faktorer som bidragit till det problem vi har i fråga om fisket. Där nämns bl. a. överfiskningsproblemet, konkurrensen mellan olika fiskarkategorier och miljöförstöringen. Men rätt skött kan fiskbeståndet 128 bli en resurs som är outtömlig,skriver . Den anser att en målsättningför de statliga insatserna för fritidsfisket bör anges oeh hävdar: "Den imotionen föreslagna utredningen angående fiskevården utgör en naturlig ochnödvändig del även i den av fritidsfiskarna föreslagna utredningen. "Styrelsen understryker slutligen kraftigt att lika stora krav måste ställas påvården av samtliga vatten, såväl statliga som privata. Motionärer har ofta ingen anledning att vänta sig bifallfrån beredande utskott. Det hindrar inte att jag i detta faU, inte minst motbakgrund av vad som sägs i de allra flesta remissyttrandena, tycker attutskottet kunnat ta steget fullt ut och hemstäUt om bifall tUl motionen.Naturligtvis är jag dock tacksam för den mycket positiva skrivningen.Utskottsmajoriteten finner att de spörsmål som berörs i motionen inte helt kantäckas av redan pågående utredningar. Jag tolkar uttalandet så, att utskottet ilikhet med oss motionärer anser det erforderligt med ytterligare utredning föratt de fiskevårdsfrågor som berörs i motionen skall bli behandlade, menutskottet har inte velat precisera sig närmare med anledning av den prövningsom pågår inom . Jag hoppas att utskottetstalesman vUl bekräfta att denna tolkning är riktig. Den respekt för och tilltro till jordbruksdepartementetsprövning av ärendet som utskottets majoritet visar har jag i och för sig ingenanledning att klandra. Också jag hyser samma respekt och tilltro och förväntarmig därför att jordbruksministern tillsätter en utredning om fiskevården.Därmed kommer motionens krav att bli tillgodosett. har emellertid reserverat sig till förmån förett bifall till motionen 540. Jag tolkar skrivningarna så, att utskottetsmajoritet och reservanterna i sak är eniga. Men eftersom reservanten velat tasteget till bifall fullt ut, ber jag att få instämma i det yrkande som herrTakman har framstäUt om bifall tUl reservationen I. HerrMOSSBERGER (s): Först vill jag säga att jag kanske är litetförvånad över reservationen 1. Det verkar nästan som om inte lästvad utskottet skrivit. Vi har inom utskottet varit mycket positiva, och i sakär vi helt överens med motionärerna. Vår skrivning innebär nästan ett bifalltill motionen. Vad som skiljer oss något är att motionärerna begärt att enstatlig utredning skall tillsättas. Som utskottet redan påpekat pågår två utredningar, delsfiskerinäringsutredningen, dels fiskeriadministrativa utredningen, som berörvissa av de frågor som behandlas i motionen. Dessutom pågår - som utskottetockså har sagt - en utredning inom . Utskottet harframhållit att den senare utredningen givetvis kommer in på de frågor, som debåda andra utredningarna inte kommer att behandla. Vi har då ansett att detskulle vara något av ett slöseri med både pengar och folk att därutövertillsätta en helt ny utredning, när vi ändå borde kunna uppnå resultat med deredan pågående utredningarna. Jag vill gärna, liksom även utskottet gjort,understryka, att de prövningar som görs inom departementet kommer atttillgodose vad motionärerna önskat. 9 protokoll 1972. Sänkning av aflatoxinhalten i importerade fodermedel Med dessa ord ber jag, herr talman, att få yrka bifalllill vad utskottet har hemställt. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottelshemstäUan, dels reservationen nr 1 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad, Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Krönmark begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller jordbmksutskottetshemställan i betänkandetnr 47 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Krönmark begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 30Sänkning av aflatoxinhalten i importerade fodermedel Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 48 i anledning av motion angående sänkning av aflatoxinhalteni importerade fodermedel. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1972:541 av m. fl. (fp) vari hemställts att hosKungl. Maj:t begärde att den tillåtna halten avaflatoxin i tUl importerade fodermedel sänktes tiU /kg. att rUcsdagen som sin mening gav Kungl. Maj :t tiU kännavad utskottet i betänkandet anfört i anledning av motionen 1972:541. Reservation hade avgivits av fruAnér (fp), (), () samt (), som ansettatt utskottet bort hemstäUa, att med bifall tiU motionen 1972:541 som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört. har i sitt betänkande nr48 beslutat föreslå att med anledning av motionen 541 ge tiU kännavad utskottet anfört om aflatoxinhalten i fodermedel. Man hänvisar till denöversyn av fodermedelsförordningen som skall ske och fömtsätter att man i detsammanhanget även skall ta upp frågan om kontrollen av förekomsten avaflatoxin. Många motionärer skulle vara nöjda med detta. Låt mig,herr talman, uttrycka min tiUfredsstäUelse med att utskottsmajoriteten i vissmån har insett allvaret i den fråga som här behandlas. För och ledamöter har emellertidinte detta ställningstagande varit tillräckligt. Vi har reserverat oss, och jagskall ge några skäl till detta. Vad vi diskuterar är förekomsten av ett gift i mögelsvampar.Detta gift kallas aflatoxin, finns i ett par olika former och hör till de ämnenvars cancerogenitet inte sätts i fråga. Jag vill gärna nämna detta först, därför att i den aUmännamiljögifts-debatten finns så många överord och överdrifter, så många antagandenoch förmodanden, som i sig själva skadar den i verklig mening livsviktigadebatt som förs i dessa frågor. Genom dessa antaganden om olika ämnensförmodade skadlighet i ohka avseenden skapas nämligen lätt ett misstroende mothela giftdebatten som sådan. Det blir en inflation i skrämselpropaganda som hosde flesta förnuftiga människor medför ett misstroende mot aUt vad påstående omcancerogenitet heter. Detta misstroende kan överbryggas med vetenskapligaresultat och med att berörda myndigheter tar ställning med hänsyn till dessaresultat och att resultaten når ut till ansvariga pohtiker och beslutsfattare. Låt mig, herr talman, börja med att säga att jagegentligen beklagar att den här debatten förs i . Självklart voreriksdagens uppgift att tillsätta verk och styrelser, ge direktiv förövervakning av hela vår mUjö och överlämna beslutsfattandet tUl dessa verk ochinstitutioner efter givna regler. Den situationen har i olika avseenden -låt mig t. ex. erinra om fenoxisyrorna - visat att dessa organisationer ännuinte jag vill gärna betona ännu - fungerar, utan att vi politiker måste ta påoss en viss del av ansvaret för beslutsfattandet på detta område. Men jag viUklart säga ifrån att det är egentligen inte vår uppgift att lägga konkreta Sänkning av aflatoxinhalten i importerade fodermedel Sänkning av aflatoxinhalten i importerade fodermedel förslag ombestämda halter i tUlåtna material osv. Det har, herr talman, inte hellerreservanterna gjort i det här faUet eftersom den halt man föreslår är en haltsom bara beror på analyssäkerheten. Jag skall be att få återkomma tiU det. Vårt beslut här, såväl majoritetsbeslutet somreservanternas förslag, grundar sig på vUka värderingar vi lägger i det faktumatt aflatoxinet i sig är cancerframkallande. Reservanterna har ansett att dettai sig självt är skäl nog för att kraftigt begränsa halten, dvs. praktiskt tagetförbjuda det. Och vi föreslår det trots att man ännu inte i vårt land harpåvisat aflatoxin eller restprodukter av aflatoxin i saluförda livsmedel menmot bakgrund av att nuvarande bestämmelser är sådana att risk härför intelängre kan uteslutas. Jag hänvisar till övervakningen, där sådanahär beslut egentligen skulle fattas. 1969 motionerade jag här i ochbegärde att giftnämnden skulle få kontrollen över importerade fodermedel.Motionen avslogs. verksamhet på detta område har ju övertagits avlivsmedelsverket. Låt oss titta på hur kontrollsystemet för ett sådantcancerogent ämne som aflatoxin fungerar. Statens livsmedelsverkkontrollerar stickprovsvis våra livsmedel bl. a. i fråga om förekomst avaflatoxin. svaiar för kontroll av fodermedel enligtförordningen om tillverkning och handel med fodermedel, den s. k.fodermedelsförordningen, som skall överses. Där saknas bestämmelser omgifter sådana som aflatoxin. Sedan är det veterinärstyrelsen som har anvisatriktlinjer för användande av jordnötsprodukter vid fodertillverkningen. 1 ungefär har svenska fodermedelstUlverkare blandatin jordnötsmjöl i foder. Detta jordnötsmjöl har en benägenhet att vid fuktigoch varm lagring angripas av en speciell mögelsvamp där aflatoxinet förekommer.Man har också vid mikrobiologiska institution sedan mittenav bedrivit forskning rörande aflatoxinet i fodermedel. Man harundersökt färdiga fodermjölsblandningar, beredskapslagrade partier avjordnötskakor och foder från lantbruk där foder har misstänkts kunna varasjukdomsorsak. Som ett resultat av de här forskningarna beslutade manförra hösten att rekommendera en sänkning av tUlåten halt jordnötsmjöl från 16till i foderblandningar. Dessutom sänkte man gränsen för högstatUlåtna halt aflatoxin från per kilo till perkUo. Men jag vill påpeka att detta är rekommendationer ochriktlinjer. Naturligtvis skulle man förutsätta, herr talman, att liådana alltidföljs. Därför är det onekligen av intresse att se vad Stiftelsen , som är en sammanslutning av landets ledande fodermedelstUlverkare,skriver i sitt remissyttrande till jordbruksutskottet. Man påpekar attfodermedelsföretagen ]"enligt skriftligt givna utfästelser ställer sigangivna bestämmelser till 1 efterrättelse precis på samma sätt, som om de varUförpliktande lajgregler". Man har alltså godtagit bestämmelserna.