prot · FV09107 · 1972-12-31 00:00:00 — Omman har varit med och försökt lägga upp ett arbetsschema för en störrevärdanstalt, vet man hur svårt det kan vara att försöka passa in de ohkapusselbitarna i arbetsschemat. Jag förstår fuUt ut att man frän understryker detta, att man har ett ansvar för attverksamheten hälls i gång och att man måste ta hänsyn till det när mandiskuterar inrättandet av deltidstjänster. Det bör väl ocksä nämnas att en majoritet avremissinstanserna har avstyrkt denna motion. Utskottet har den uppfattningenatt de skäl som framförts i svaren från dessa remissinstanser har stor tyngd,och utskottet avstyrker därför reservationen. Vad slutligen gäller reservationen 4, som kräver försökmed flexibel arbetstid, har sedan man skrev den här motionen en överenskommelseträffats mellan och personalorganisationerna om försök medflexibel arbetstid i kvarteret pä för 5 000 statligtanställda. försökte skUdra situationen pä det sättet, att man fränavtalsverkets och statens sida hade varit mycket motsträvig och ovillig. JagvUl nu bara konstatera att det inte går tiU så i en förhandling, att omarbetsgivarparten säger nej, kan man ändå driva igenom en fråga - det förhåUersig säkert på ett helt annat sätt. Här har man träffat en överenskommelse, ochäven frän avtalsverkets sida är man intresserad av att se hurförsöksverksamheten kommer att utfaUa dä den har varit i gång under en visstid. När det gäller ytterligare försök i den vägen anserutskottet i likhet med de flesta remissinstanserna att detta med förtroende böröverlämnas tUl arbetsmarknadens parter. Jag vUl också säga att jag inte troratt det finns nägon skillnad i uppfattning mellan utskottsmajoriteten ochreservanterna i fråga om behovet och önskvärdheten av flexibel arbetstid. Vi ärhka positivt instäUda inom utskottsmajoriteten som reservanterna är, men vitycker man bör ha det förtroendet för personalorganisationerna och derasmotpart att man bör kunna överlämna frågan tUl deras bedömande och låta dem iavtalsförhandlingar komma överens om hur den fortsatta verksamheten skallutformas. Det finns utan tvivel problem pä detta område, och jag tror det ärlämpligt att man där förhandlar från arbetsplats tUl arbetsplats. Men att vihar en positiv instäUning tUl flexibel arbetstid, den saken är klar. Jag skall inte uppta tiden längre utan beratt få yrka bifall till utskottets hemställan, som innebär avslag på samtligareservationer vid utskottsbetänkandet. Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. Hert EKINGE(fp) kort genmäle: i säger sig stå bakomvärt yrkande att man bör ägna ökad uppmärksamhet åt möjligheterna att tUlskapadeltidsfiänster. Om det är så, förstår jag inte varför och hanskamrater i utskottet inte kunnat stäUa sig bakom vårt krav att man redan nusystematiskt skaU söka kartlägga på vilka områden ett ökat 12 protokoU 1972. Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. deltidsarbetekan komma i fråga. Generahseringen och försök att skapamisstänksamhet mot näringslivets folk är så vanliga, att jag anser att den ejbör föranleda någon kommentar frän min sida. () kort genmäle: i började htet sämre änhan slutade. Han startade med att säga att svaret pä frågan om hursocialdemokraterna ser på flextid får man i protokollen från partikongressen.Dessutom får man vänta till för att höra vad regeringen säger. Men det är faktiskt nu vi diskuterar flextid här iriksdagen. är motionerna uppe och har vi en reservation och ettutskottsbetänkande. Det är nu vi skaU få svar på hur socialdemokraterna ser påsaken, och det är onödigt med precis samma debatt . Dessutom vill jag göra ett kanske något chockerandepåpekande för i . Protokollen från ingåricke i riksdagstrycket! Det är i som socialdemokratin står tUl svarsinför andra meningsriktningar, eftersom andra partier inte har yttrande-ellerfrågorätt pä en socialdemokratisk partikongress. undrar jag: Gäller interiksdagstrycket? Är utskottsbetänkanden mindre viktiga fastän det är dem vidiskuterar och beslutar om? Är det bara partikongressen som är viktig? Nudiskuterar vi inrikesutskottets betänkande nr 23, och där står inte ettpositivt ord alls om flextid. Det positiva står i reservationen, som herrNilsson i vill att skaU avstyrka. var partistyrelsen mera positiv i det protokoll fränden socialdemokratiska partikongressen som i villhänvisa till. Och pä slutet sade i att han tycktedetsamma som reservanterna, även om han av någon anledning inte ville rösta påreservationen. Jag hoppas att det i klartext betyder att socialdemokratin tagitavstånd från det ni har sagt om att det här skulle vara något slags"klasslagstiftning", att det var ett "jippo" och andrasaker och att ni nu har anslutit er till vad TCO-chefen sade ien tidningsintervju i är, att "flexibel arbetstid är en förutsättning förmänga förvärvsarbetande" och att det är "en större ojämlikhet atthundratusentals människor av familjeskäl är berövade möjligheten att allsarbeta" och att "motstånd mot de här tankarnavar förvånande". Jag hoppas att ni nu har anslutit er tUl detta. Men det är klart att det finns en risk att den eftergiftsom man tvingats tUl pä Garnisonen främst är en följd av fackligt och politiskttryck. utfärdar pä ledarplats en befogad varning.Tidningen skriver: "Men 'segrarna' bör se upp, så att inte makthavarna iKanshhuset utnyttjar försöket i Garnisonen som ett alibi för att skjuta helafrågan om flextid inom statsförvaltningen . Risken är att man nu isin motsträvighet under framåt kan hänvisa till att 'försök pågår,varför ingenting ytterligare bör åtgöras i avvaktan på resultatet'." Ätt denvarningen är befogad, kan man se när vi nu diskuterar ettbetänkande från inrikesutskottet, där socialdemokratin vägrat att säga ett endapositivt ord i sak om flextid. Jag tycker därför att det vore befriande, omherr i klart och tydligt viU säga att han är positiv tUl detreservationen kräver: vidgade försök pä andra typer av arbetsplatser än påGarnisonen och försök ocksä utanför . () kort genmäle: I anslutning tUl reservationen 3 sade herrNilsson i i vad gäller deltid att båda makarna som regel måste arbetaoch att det var nödvändigt. Ja, det är alldeles riktigt. Vi har i reservationenockså sagt att en rätt till deltid är förenad med både tekniska och ekonomiskaproblem. Vi förordar, vilket framgår av reservationen, en utredningom möjligheterna att ordna deltidsarbete, och vi vill att denna utredning skeri samarbete med arbetsmarknadens parter. Vi har inte pä något sätt, herrNilsson i , lämnat arbetsmarknadens parter åt sidan. Vi vill ha demmed när vi diskuterar och utreder olika möjligheter. I fråga om flexibel arbetstid var det glädjande att höraherr i säga att utskottsmajoriteten är lika positiv somreservanterna. Det hade varit ännu mer glädjande om vi hade kunnat bli heltense och därmed fått ett riksdagsbeslut pä utökade försök med flexibelarbetstid. Man talar jämt och ständigt om kvarteret iStockholm, och det är ett slag av flexibel arbetstid som prövas där. Men imotionen 597 föresläs också en flexibel arbetsvolym för att därigenom verkligenmöjliggöra för föräldrar att kombinera förvärvsarbete med skötsel av hem ochbarn tills barnet fyllt . Jag beklagar att vi inte kan fä till stånd deutökade försöken. Det hade varit ett steg i rätt riktning om vi hade lyckatsmed detta, men det växer väl fram . Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statliga sektornm.m. HerrNILSSON i (s) kort genmäle; Jag skall svara mycket kort. Hanifrågasatte vårt partis inställning tiU flexibel arbetstid. Jag har hänvisattiU protokollet från vår partikongress där svaret ges, att vi är positivtinställda till den arbetsformen. Både och frågade varför vi dåinte stöder reservationen 4. Jag vill svara sä här; därför att vi inte vUlkommendera arbetsmarknadens parter. Vi betraktar detta som en typiskavtalsfräga. Vi har det förtroendet för personalorganisationerna ocharbetsgivaren i det här fallet att vi överlämnar denna fråga tillarbetsmarknadens parter. Vi är också övertygade om att de kommer att driva sinaförhandlingar i riktning mot fortsatta försök med flexibel arbetstid inom denoffentliga sektorn. Jag glömde nämna att det har tillsatts en arbetsgrupp inomkanslihuset som har tUl uppgift att arbeta med jämställdhetsfrägoma iallmänhet. Utskottsmajoriteten förutsätter att även frågor som rör arbetstidensförläggning och deltidsarbete tas med i de bedömningar som man nu kommer attgöra på departementsnivå. Vi anser det vara en överloppsgärning att beställaen utredning från , eftersom frågorna redan är under bearbetning inomdepartementet. Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Det gläder mig att i Östersundklart och tydligt säger att hans parti nu är positivt till flexibel arbetstid.Jag hoppas att det uttalandet är förpliktande och att det innebär att man nustryker ett tjockt streck över de uttalanden man gjorde om attflexibel arbetstid kunde ses som ett slags "klasslagstiftning" ochett "jippo". Det var ett misstag att blanda in den typen avideologiska resonemang för att motarbeta flexibel arbetstid. Det är innebördeni vad i nu säger. Jag är glad över den reträtten ochöver att vi i den här debatten har kunnat enas om att flexibel arbetstid ärbra. Däremot är jag inte glad över att i Östersundtror att vi vUl "kommendera" arbetsmarknadens parter. Läs protokollenfrän tidigare debatter! Och läs partimotion! Där framgår detalldeles klart att vad vi vUl påverka är arbetsgivaren staten. Om enarbetsgivare varit negativ till flextid är det naturligt attriksdagen, som är arbetsgivare för denna arbetsgivare, tar upp frågan ochförsöker åstadkomma en mjukare hållning. Jag tror att det hade varit befriandeför kommande förhandlingar om försök på andra platser än och i olikatyper av arbetsplatser att man hade fått ett sådant besked frän somherr i just har givit: Vi är positiva till flextid. Men detbeskedet kan man bara få genom att rösta pä reservationen 4. () kort genmäle: Jag noterar med stor tacksamhet att herrNUsson i är sä positiv till flexibel arbetstid. Från vår sida är det inte frågan om som ocksä har sagtsav - att göra något inhopp i förhandlingarna meUan arbetsmarknadensparter. Men staten är ändå en arbetsmarknadspart, och det kan väl inte varariksdagen förmenat att uttrycka ett önskemål om att denna arbetsmarknadspart ärpositivt instäUd tUl försök med flexibel arbetstid. Vidare är det väl också sä, som jag hänvisade tilltidigare, att genom aUa motioner och socialdemokratiska partistyrelsensyttrande framförs det krav på försöksverksamhet. Jag skall be att få återgeytterligare ett uttalande. Det är ett förbund som yttrar sig över en motion ochföreslär att kongressen uttalar sig positivt till en försöksverksamhet med s. k.flexibel arbetstid inom den offentliga sektom. När det nu är så samstämmiga önskemål finner jag detmärkvärdigt att utskottet inte kunnat enas på den här punkten. i (s) kort genmäle: Jag är väldigt tacksam att man i riksdagenidkar högläsning ur protokoll från socialdemokratiska partikongressen. Om man som föreslås i reservationen 4 gör etttillkännagivande frän sida, kan detta komma att uppfattas av deavtalsslutande parterna som en pekpinne från i det här fallet, ochdet har utskottsmajoriteten inte velat vara med om. Herr tredje vice talmannen anmäldeatt anhållit att tUl protokollet fä antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. FruNORDLÄNDER (vpk): Jag viU något införa de anställdas mening iden här debatten. Ätt de deltidsanställda har många problem olösta påarbetsmarknaden kan vi vara överens om, men jag tror inte att det är utökningenav antalet deltidsarbetande, som tagits upp i motioner, som är detstörsta problemet. Snarare är det så att inom mänga arbetsområden konstaterasatt det är ekonomiskt lönande med deltidsarbete dels genom att deltidsanställdakan sättas in vid en toppbelastning, dels genom att många av våra socialaförmåner är bundna till arbetstidens längd eller till de anställdas årsinkomst.Genom en anpassning av arbetstiden regleras också inkomsten och man slipper däutgifter för de sociala förmånerna. Inom handeln är mer än 50 procentdeltidsanställda med varierande timantal. Här har arbetstidslagens slopandemedfört andra öppettider och ytterligare försämrat de anställdasarbetsförhållanden. Samma problem förekommer bl. a. inom restaurang- ochstädområdena. I utskottets betänkande redovisas utvecklingen avdeltidsarbetet och dess starka stegring . Under första ochandra kvartalen 1972 var det 833 000 respektive 809 000 personer som arbetadepå deltid. Man säger att det föreligger en fortsatt stark efterfrågan pådeltidsarbete, att efterfrågan är störst bland de latent arbetssökandekvinnorna och att detta säkert har speciella orsaker, vilket jag gärna villinstämma i. Många av dessa kvinnor törs inte ha större ambitioner än att överhuvud taget komma ut på arbetsmarknaden. De tror sig inte klara ett arbete påheltid. Även inom kommuner och landsting har det blivit alltvanligare med deltidsanställda. Här kämpar personalorganisationerna för attavtalet -som säger att deltid skall omfatta minst hälften av ordinariearbetstid, en dagarbetstid skall följas, detta för att täckain kravet för den kommunala pensionen, dvs. Fastaordinarie tjänster måste skapas för deltidsarbetande inom såväl den statligasom den landstingskommunala sektorn, så att man inte som med olikamotiveringar, t. ex. kommunernas dåliga ekonomi, genom rationaliseringförkortar arbetstiden för de anställda. kommunisterna vänder sig mot att man genomen sädan förkortning av arbetstiden söker minska arbetslösheten och pä detsättet lösa sysselsättningsfrågan. Detta innebär en sänkt standard för deanställda, och arbetarna påläggs bördor som oftast är en följd av vanstyre ochbristfällig näringspohtik. Vpk vill i stället satsa på en allmän sänkning avdagarbetstiden för samtliga anställda. Men detta är en sida av frågan. En annanär att det finns mänga arbetare som av ohka orsaker söker deltidsarbete, ochdet måste naturiigtvis respekteras. För denna kategori mäste etttillfredsställande skydd skapas. Vi fömtsätter att man från fackligt håUuppmärksammar detta och att frågor av det slaget löses under facklig samverkan. En annan värdering av den arbetsinsats som dedeltidsanställda gör är berättigad. De måste efter sin arbetsinsatstillförsäkras de sociala förmåner som borde vara allmängiltiga . Men så ärinte fallet. Uppgifter som ges i betänkandet visar detta. Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. genomsnittligafaktiska arbetstiden för deltidsarbetande var , en siffrasom säkert inte ligger högre utan snarare lägre. Det visar att mängadeltidsarbetande måste ha en mycket kort arbetstid, som därmed utestänger demfrän de flesta sociala förmåner. För att grupplivförsäkringen skall gälla erfordras, somhär har sagts, en arbetstid pä minst . För ATP-pension mästeårsinkomten överstiga basbeloppet, om den skall fungera, och för en rimligpension erfordras en relativt hög årsinkomst, vilket de flesta deltidsanställdainte när upp till. Ocksä arbetslöshetskassan är bunden tiU årsinkomsten,vUket innebär att många deltidsanstäUda ställs utan detta skydd vidarbetslöshet. Semesterlönen är en annan förmån som inte fungerar förstora grupper. Här kan det faktiskt vara så att även om man arbetar full tidmen hos olika arbetsgivare, är man inte semesterberättigad. Ätt man arbetar ätflera arbetsgivare är ganska vanligt för grupper inom restaurangbranschen,bland städerskor, stuveriarbetare m. fl. I en rad mindre hamnar speciellt efter ,för att ta ett exempel, har man följande problem. Det finns ingethamnarbetskontor utan arbetarna förhyrs för last- och lossningsuppdrag av olikaarbetsgivare. Uppdragen är ofta av kortvarig natur. Det betyder att enarbetare kan tjänstgöra fuU tid under en månad men kanske byterarbetsgivare ett flertal gånger. Om han då tjänstgör endast underen och samma arbetsgivare, kan det innebära att han inte hos nägon enskildarbetsgivare kommer upp i en tjänstgöring på 8 eller . Resultatet bliratt ingen arbetsgivare anser sig ha skyldighet att betala semesterersättning. Vpk har tagit upp detta problem i en enkel fråga och krävtatt ersättning skall utgå för hela det antal dagar som arbetats, oavsett byteav arbetsgivare. Socialministern hänvisade då till kommande utredning ochvägrade att göra en tolkning av semesterlagen, som skulle ge arbetarna denrätten . I de hamnar där hamnarbetskontor finns samordnasuppgifterna, och semesterersättningens kostnad fördelas mellan de olikaarbetsgivarna. Där kontor saknas drabbas arbetarna. Detsamma händer också i defall arbetare hyrs ut. Arbete i hamn utan kontor fär ej tillgodoräknas försemesterersättning, om det inte pågår under minst . Det är insatser för att lösa dessa problem fördeltidsarbetande som vi menar bör göras - och göras omgående. Tyvärr är detinte de problemen reservationerna gäller - de behandlas enbart i motionerna -utan snarare en ytterligare frihet att genom arbetsanpassning ställa sig utanvarje form av ansvar. Vi tycker inte heller att det behövs ytterligareutredningar. Det finns tillräckligt underlag för ställande av förslag tilllösningar omgående. Vi behöver ett socialt grundskydd, som omfattar inte baradeltidsarbetande utan även låginkomsttagare, arbetslösa, permitterade, avarbetsvärden omhändertagna såväl som de av bristerna i arbetsmiljön sjuka ochinvalidiserade, vilka nu nödgas leva på sämre villkor än åtskiUiga andra grupper.Här har frän vpk ställts förslag om en allmän socialförsäkring, som täcker allaformer av inkomstbortfall. Men kunde vi enas om att avskaffa de uppenbaraorättvisor som drabbar många deltidsanställ- da i formav sämre anstäUningstrygghet, sämre befordringsmöjligheter, sämre socialaförmåner dä det gäller semesterlagstiftning, arbetslöshetsförsäkring ochATP-avgifter, skulle vi lösa en del av de jämhkhetsfrägor som det så gärna talasom, framför aUt för den stora skaran av deltidsanställda kvinnor men även förandra som drabbas av samma orättvisor. Hert EKINGE (fp): Innan debatten avslutas viU jag barakonstatera att man först från socialdemokraternas sida och senast från vpk:ssida genom ställt sig bakom våra bedömningar. hoppas jag baraatt man också i konsekvens med det stäUer sig bakom våra yrkanden ireservationerna och röstar med dem, när vi går till votering. Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den statligasektorn m.m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i ArvUca m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 23 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av i Arvikam. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten B röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av hert i Deltidsarbete samt flexibel arbetstid inom den stadigasektorn m.m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten D röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten E röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: § 6Jämställdhet mellan män och kvinnor Föredrogs inrikesutskottets betänkandenr 24 i anledning av motioner angående jämställdhet mellan män och kvinnor. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1972:277av (), såvitt nu var i fråga, 1972:278av (), 1972:282 av m. fl. (fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde skyndsam utredning och förslag tilllagstiftning mot könsdiskriminering, 1972:760av () och (), 1972:1404av () samt 1972:1413av herrar Wennerfors (m) och (). Jämställdhet mellan män och kvinnor 1. att motionerna1972:277, yrkandet 1, 1972:278, 1972:1404 och 1972:1413 inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 2. att riksdagenskulle avslä motionerna 1972:282 och 1972:760. Reservation hade avgivitsbeträffande lagstiftning mot könsdiskriminering av herrar i (fp) och Ekinge (fp), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1972:282 som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanternaanfört samt att motionen 1972:760 inte föranledde nägon åtgärd. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandebeträffande skatteavdrag för barntillsynskostnader av herrar () ochOskarson (m). Hert (): Vi skall nu behandla en rad motioner somsyftar till att skapa större jämlikhet meUan män och kvinnor. Utskottet säger att den frågan har fått ökaduppmärksamhet. Särskilt sägs en växande opinion hauppstått. Självfallet är det glädjande om utskottet har rätt vitalar ju om ett av våra största kvarstående jämlikhetsproblem. För folkpartietsdel är det inte fråga om något nyvaknat intresse. Under en rad av är harhberaler i , ofta tiU en början ensamma, arbetat för olika reformerför bättre jämlikhet mellan män och kvinnor. Individuell beskattning, ökadestatsbidrag tUl barntillsynen, , anslutning tillILO-konventionen om lika lön och förslag om lag motkönsdiskriminering är några exempel. Rättvisa åt kvinnorna har alltid varit ettcentralt inslag i liberal ideologi och i praktiska politik. Vi ärnaturiigtvis glada om fler blir medvetna om angelägenheten att vidta konkretaåtgärder och röstar för dem. Ett allmänt vackert tal om jämlikhet är intelika betydelsefullt - Jämställdhet mellan män och kvinnor här ärbehovet tiUfredsstäUt. Den ökade medvetenhet som har uppstått de senastemånaderna, som utskottet syftar pä, måste väl vara det som hände vid densocialdemokratiska partikongressen, då bl. a. statsminister höll ett avsina ståtliga tal. anförande innehöU mänga allmänna synpunkter, somman gärna håller med om, men väldigt htet av bestämda besked när det gäUer nyaåtgärder för att få till stånd en förbättring. En konkret utfästelse har jaglyckats hitta en samordningsgrupp skaL tillsättas.