prot · FV09129 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungörelsen skickas ocksåtill berörda myndigheter, bl. a. kammarkollegiet, som för talan för detallmännas räkning. Fr. o. m. gäller att kungörelsen ävenskall översändas till kommunen, vilket tidigare mte behövde ske annat än omallmänna intressen inom orten av någon betydelse antogs bli berörda. Kommunenkan föra talan för tillgodoseende av allmänna intressen inom orten. Inverkarföretaget menligt pä mark eller vattenområde, som tillhör viss fastighet, skallägaren underrättas. Handlingarna i målet hålls tillgängliga för sakägarna hosen särskilt utsedd aktförvarare, vanligen på Dit förläggs också normalt domstolens offentliga sammanträde i målet, föratt eventuella sakägare skall ha tUlfälle att närvara. Slutligen kanvattendomstolens dom, som avser allmänna intressen och enskild rätt, i vanhgordning överklagas. De nu nämnda prövningsförfarandena och de fr. o. m. 1972gällande bestämmelserna tUlgodoser enUgt min mening i rimlig utsträckningkommuners och enskUdas intresse av att kunna yttra sig i ärenden av detaktuella slaget. Den andra frågan - om geologisk, biologisk och annanexpertis bör göra undersökningar av konsekvenser av takt från havsbotten viUjag principiellt svara ja på. Att företa omfattande vetenskapliga undersökningarvid alla enskilda, lokala ingrepp är dock en praktisk orimlighet. De slutligakonsekvenserna av en viss takt kan naturligtvis inte heUer faststäUas förränverksamheten helt genomförts om ens då men experters bedömningar av denväntade inverkan inhämtas regelmässigt genom att ett täkttillståndsärenderemitteras till bl. a. vederbörande fackmyndigheter. Vidare har vattendomstolenmöjlighet att infordra ytterligare utredningar i det enskilda fallet om detanses påkaUat. Jag viU också erinra om att medel ställts till Sverigesgeologiska undersöknings förfogande fr. o. m. /71 förundersökningar som syftar tiU att en plan skall upprättas över Öresundsområdetmed angivande av var täktverksamhet kan bedrivas utan att väsenthg skada eUerolägenhet kan väntas uppkomma. Innevarande budgetår finns för detta ändamål . Dessutom kan nämnas att havsresursutredningen, vars betänkande (SOU1972:43) "Utnyttjande och skydd av havet" för närvaranderemissbehandlas, lagt fram långtgående förslag om utökad forsknmg avseendehavsområdenas naturresurser och miljöförändringar. Med anledning av den tredje frågan - om medverkan tUl attdet av interpellanten åsyftade täkttillständet dras in vUl jag slutligennämna att lagen om kontinentalsockeln säger att givet tillstånd under vissaförutsättnmgar kan återkallas. Enligt lagens 5 paragraf kan tUlstånd återkallasav Konungen eller den myndighet som meddelat tiUståndet, om föreskrift ellervillkor för tUlståndet åsidosattes eller om synnerliga skäl i annat fallförehgger. ställer därför som villkor för täkttillstånd enUgtkontinentalsockeUagen bl. a. att kollegiet helt eller delvis skall kunnaåterkalla tillståndet eller - om täktverksamheten inverkar menligt på aUmännaeller enskilda intressen nedsätta den kvantitet som fär tas ut. Ang. stenhämtning ur havet utanför den skånska Anledningen till min interpellation är denoro för att inte säga förbittring som är rådande hos ortsbefolkningen i dekommuner som berörs av det tillstånd till stenhämtning ur havet som staten,representerad av kommerskollegium, har givit för områden i norra delen avÖresund. Beslut om detta har fattats utan att man från statligthåll har tagit kontakt med berörda kommuner. VärdefuUa lokala erfarenheter harnonchalerats, och de människor som får bära de negativa konsekvenserna avtillståndsgivningen har ställts inför fullbordat faktum. Om detvarit fråga om en exploatering av endast ringa omfattning Ang. stenhämtning ur havet utanför den skånska kundemåhända förfarandet ha varit förståeligt. Men här rör det sig om ett tiUståndför upphämtning av sten i fast mått, omfattande frånjuni 1972 tiU 15 juh 1974. i fast mått bhr ca 200 000 toneller, för att åskådliggöra storleken, ett stenblock i manshöjd och lika brett. Det är således en ansenlig mängd sten som skall plockas från den,speciellt vid nordvästliga stormar, naturUga vågbrytare den harutgjort. I havsresursutredningens betänkande "Utnyttjande ochskydd för havet", som gått ut på remiss, tas problematiken beträffandedet s. k. stenfisket inte upp till behandhng. kommer, enhgt uppgift. att i sitt remissvar över utredningen gå tiU skarpattack mot detta förhållande. anser att vid det s. k.stenfiske som bedrivs i bl. a norra delen av finns uppenbara riskmomentför ökad erosion av stranden, ändrade strömförhållanden samt sandförflyttningoch därigenom varierande bottendjup. Under de statliga myndigheternashandläggning av ärendet har inte tUlfredsstäUande kontakt förekommit med dekommuner som berörs av tiUståndsgivningen. Nordvästra kommunalförbundframhåller med anledning härav att berörd kommun bör få kallelse tiUvattendomstolens behandUng av ärenden av denna typ så att kommerskollegium vidärendets handläggning alltid kontaktar vederbörande kommun. Av herr statsrådets svar på min första fråga framgår attefter kommer kungörelse att översändas till berördakommuner. Detta betyder ju i praktiken att kommunala myndigheter hädanefterinte skall vara tvingade att i dagspressen bevaka vad som planeras av statligamyndigheter. Jag tackar industriministern för svaret, som jag finnermycket tiUfredsstäUande. Min andra fråga rörde de geologiska och biologiskaundersökningar som bör äga rum för kartläggning av de konsekvenser sommedföljer stenhämtning ur havet. Mig veterligt har i detta fall ingatillfredsställande sådana undersökngar ägt rum. Som jag redan sagt har berördakuststräcka ett utsatt läge, speciellt vid nordväststormar. Vind och vågor frånKattegatt driver ända från in väldiga vattenmassor i norraÖresund. Våglängden kan vid sådana tillfällen uppgå . Vattenrörelsen nedåt beräknas bli ungefär hälften, dvs. vågorna berör havsbottnen ned . Plockar man då upp sten , som tillståndet medger, måste detta fåsanddrift och erosion på stränderna till följd. Redan för ett tiotal år sedan och det är att märka attdå fanns den naturliga barriär mot havet som hotar att försvinna - hadehavet ätit upp så mycket av stranden vid Lerberget att ortsbefolkningen sloglarm. På statens bekostnad byggdes då ett strandskydd, men den stenen togs frånland, och detta skydd kommer inte att räcka om stenfisket får fortsätta. Skallstaten håUa på att bygga strandskydd av sten från land för skydd mot skador somförorsakas av att ett storföretag tar sten från havsbotten? Mellan Lerberget och Svanebäck ligger dessutom ettfridlyst område, en gammal fäladsmark, som blev naturreservat 1961. SkånesNatur 1961: 3. Vi har inte så många naturreservat i norra , och vi vUl slåvakt om dem som finns. Jag finner det högst olyckligt, om nu detta områdekommer att utsättas för erosion, och risken härför är uppenbar. När det gäller de biologiska undersökningar, som icke ägtrum, kan konstateras att stenen som plockas upp utgör ett skydd för demindre fiskar som livnär sig pä de organismer och plankton som finns vidstenarna. Kommer dessa bort, kapar man därmed ena ändan i en näringskedja. Ioch med att småfisken försvinner, försvinner helt naturligt också de föryrkesfiskarna attraktiva större rovfiskarna. DärtUl kommer att ett ingrepp på havsbottnen kan betydaatt helt nya strömstråk bUdas. Därigenom kan föroreningar, som under årens loppsedimenterats, åter grumlas upp och på nytt frigöras. Gmndligare än så har viju inte, på orterna vid , gjort oss av med fosfor och närsalter; de kanåterkomma med icke önskade gödseleffekter som följd. Jag finner det egendomligt att när det gällertäktverksamhet på havsbottnen finns Uigenting av de garantier somnaturvårdslagen innebär för täktverksamhet på land. Ingen har tydligen någotansvar för eventuella skadeverkningar, och det tycker jag är fel. Herr statsrådets principiellt, klart deklarerade ja på minandra fråga finner jag vara mycket positivt. Att en plan upprättas överÖresundsområdet är välbehövligt, och jag är övertygad om att detta kommer attemotses med tillfredsställelse av alla oss som bor i de berörda orterna. Vad slutligen gäller min tredje och sista fråga iinterpellationen, som statsrådet anser sig förhindrad att besvara, tUlåter jagmig, med hänsyn tUl de positiva svar jag erhållit på de båda första frågorna,dra följande slutsats; TUlståndsgivningen har i detta fall varit förhastad ochi alltför hög grad gått storindustrin tiU mötes. Den för byggnadsföretagetnödvändiga stenen hade utan olägenhet kunnat hämtas från land. I kommerskollegiums täkttiUstånd nr 17, daterat den 14juni 1971, står det i 12 § följande: "Om täktverksamhet inverkar menligtpå allmänna eUer enskilda intressen kan nedsättning ske av den enligt detta tillståndbeviljade kvantiteten." I Söderbygdens vattendomstols dom, daterad den 1december 1971, heter det bl. "att nedsättning av den för uttagbeviljade kvantiteten kan komma att ske, därest täktverksamheten konstaterasmenligt inverka på aUmänna eller enskilda intressen". Att såväl aUmänna som enskilda intressen, i detta faU,kommer att bli lidande finner jag alldeles uppenbart. Jag hoppas därför attförnyade undersökningar skall komma till stånd samt få till resultat att hotetmot berörda stränder awärjes. Jag tackarännu en gång herr statsrådet för svaret. Ang. stenhämtning ur havet utanför den skånska Överläggningenvar härmed slutad. 10 protokoll 1972. Ang. domänverkets upphandling av råvara från privataskogsägare för enskilda industriföretags räkning domänverkets upphandling av råvara från privata skogsägare för enskildaindustriföretags räkning Herr industriministern ordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 194, till herr jordbruksministern, och anförde; har frågat jordbruksministernom han anser det vara förenligt med domänverkets målsättning att dess tjänstemänfungerar som mäklare i samband med enskilda industriföretags uppköp av råvarafrån privata leverantörer och om han anser att det finns garantier för attdenna statliga verksamhet kommer att så bedrivas att man kan säga attkonkurrens på Uka villkor föreligger gentemot enskilda yrkesutövare. Enligtfastställd ärendefördelning ankommer det på mig att svara på frågorna. Jag vill först erinra om att godkänt enrad åtgärder för att öka domänverkets ekonomiska handlingsfrihet. Jag villockså nämna att domänverkets uppgifter enligt verkets instruktion inte ärbegränsade tUl skogsbruk, jordbruk m. m. på den av verket förvaltade markenutan kan omfatta även annan verksamhet som hänger samman med skogsbruk. a,erbjuder verket skogsägare, skogsägarföreningar och skogsindustrier samverkan ifråga om avverkning och virkesdistribution där detta kan vara till ömsesidigfördel. Ett villkor från verkets sida för sådan samverkan är att denöverensstämmer med affärsdriftens lönsamhetskrav. har i linje härmed i avtal med enskUdskogsindustri åtagit sig uppgiften att åstadkomma från kvalitets- och kostnadssynpunktså rationeUa massavedsleveranser som möjligt. Häri ingår avverkning avrotposter som har inköpts från enskilda skogsägare. För att göra verksamhetenså rationell som möjligt medverkar domänverkets lokala förvaltningar när detgäller att bedöma rotposternas lämplighet för inköp. Den här aktuella verksamheten som domänverket bedriveranser jag vara förenlig med domänverkets uppgift att driva skogsbruk och därmedsammanhängande verksamhet. från skogsnäringens synpunkt i dess helhetanser jag domänverkets nu inledda verksamhet vara av godo. Därmed uppnås enrationellare virkeshantering, vUket är önskvärt med hänsyn till vårkonkurrenskraft på världsmarknaden. De avtal som reglerar denna verksamhetträffas på affärsmässiga vUlkor, varför jag anser att konkurrens på lika viUkorföreligger gentemot enskUda yrkesutövare. HerrFÅGELSBO (c): Jag ber att få tacka industriministern fördet svar jag har fått på den interpellation jag har framställt angåendedomänverkets avverkning av råvara från privata skogsägare. Jag har inget att invända emot att skogsbruket söker signya samarbetsformer. Den tekniska och ekonomiska utvecklingen tvingar oss tillsådana lösningar . Ett avtal om samverkan har vi också just idagarna ett bevis på. Däremot ger industriministern inte något svar på min frågaom domänverkets tjänstemän i praktiken kommer att fungera som mäklare åt Jag tolkar svaret som så, att domänverkets fältpersonalinte har annan uppgift än att medverka tiU bedömning av rotposternas lämpUghetför inköp ur avverkningsteknisk synpunkt. Jag vUl också med tacksamhet konstatera att industriministernunderstryker att viUkoret för domänverket när det gäller den påtaladeverksamheten är att den överensstämmer med affärsdriftens lönsamhetskrav. Avdet uttalandet drar jag den slutsatsen att domänverkets insatser när det gällermedverkan tUl enskild industris eller företags virkesanskaffning inte fårbygga på ett marginaltänkande utan att konkurrens skall ske på Uka vUlkor medövriga virkesanskaffare, och det har vi också hört här i svaret frånindustriministern. Slutligen vill jag uttrycka den förhoppningen att denna avdomänverket bedrivna verksamhet inte får någon störande inverkan påvirkesmarknaden. Det är nämligen så att den organisation som producentkooperationenbyggt upp inom det privata skogsbruket utgör en väsentlig faktor på virkesmarknaden,och det kan knappast vara i domänverkets eUer i samhällets intressen i övrigtatt motverka eller försvaga den verksamheten. Det skuUe få allvarliga följderför virkesmarknaden i landet och därmed för skogsbruket i dess helhet. Jag fick faktiskt inte något svar av industriministern påmin fråga just om inköpen, aUtså om tjänstemännen inom domänverket kommer attfungera som mäklare åt privata industriföretag. Jag vUl därför upprepa denfrågan. Eller kan jag räkna med att inköpsverksamhet inte skaU förekomma isamband med domänverkets avverkning hos privata skogsägare? Jag försökte att vara så utförlig som möjligti mitt interpellationssvar. SjälvfaUet fungerar domänverkets tjänstemän i detta fallsom, skall vi säga, servicemän. Avsikten att erbjuda tjänster för avverkningosv. och det som här har kallat mäklarverksamhet är egentligenbara det första ledet i den serviceverksamhet som skall komma i fråga. Dettastår i överensstämmelse med den verksamhet som domänverket skaU bedriva motbakgrunden av ett affärsmässigt lönsamhetstänkande. Jag kan inte tänka mig attherr Fågelsbo tror att domänverket skulle ha ett annat intresse än att försökaåstadkomma ett så högt pris som möjligt på den skog som skall avverkas,eftersom domänverket för sin lönsamhet är beroende av just priset pä skog. Ja, men, herr industriminister, i det avtalsom har träffats mellan domänverket och en skogskooperativ organisation i södraSverige har faktiskt skrivits in att någon inköpsverksamhet inte skallförekomma. Där skall man alltså ha klara rågångar i dessa fall. Kan vi inte fåklart utsagt om det är någonting som ingår i målsättningen i dess helhet fördomänverket? Det är inte ovanligt att domänverketstjänstemän efter kontakt med skogsägare anvisar lämpliga rotposter för inköp avindustri- Ang. domänverkets upphandling av råvara från privataskogsägare för enskilda industriföretags räkning Nr 129 företagen. Det är det som här sker,vilket i och för sig inte är någon Överläggningen var härmed slutad. § 9 Meddelande ang. sammanträdet Med ändring av den prehminära planen blir kammarenssammanträde ett bordläggningsplenum. Därvid besvarasett stort antal interpellationer, och tidpunkten för sammanträdets början, , behåUes därför oförändrad. § 10 Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkanden: Nr 51 med anledning av framställningen 1972:19 från riksdagensförvaltningsstyrelse angående tjänstebenämningarna inom den inre riksdagsförvaltningenjämte motion Nr 55 i anledning av propositionen 1972:126 med förslagtUl lag om statligt stöd tUl politiska partier Nr 61 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1972:110med förslag till tullag, m. m. jämte motion Nr 63 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:142angående godkännande av avtal meUan , , , och Norgeom handräckning i skatteärenden Nr 25 angående uppskov med behandlingen av Kungl. Maj:ts ipropositionen 1972:1 framlagda förslag rörande lokaliseringen av en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet jämte motioner Nr 27 i anledning av propositionen 1972:122 med förslagtUl lag om ändring i (ang. djurplågeri) Nr 25 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:139med förslag till lag om ändring i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden, m.m. Nr 16 i anledning av motioner om erkännande av ochupprättande av diplomatiska förbindelser med Nr 17 i anledning av motioner om erkännande av ochupprättande av diplomatiska förbindelser med Nr 18 i anledning av motioner om upprättande avdiplomatiska förbindelser med Republiken provisoriska revolutionäraregering Nr 19 i anledning av motioner om upprättande avdiplomatiska 148 förbindelser med Försvarsutskottetsbetänkande; Nr 129 Nr 22 med anledning av motion angående arvodena tillinstruktörer den inom frivUUgförsvaret j Nr 42 ianledning av motion om trafiklivränta tUl ThorUd Nr 23 ianledning av motioner i rundradiofrågor Nr 48 i anledning av motioner om lokahsering av vissgymnasial utbUdning m. m. Nr 59 i anledning av motion om vidgat medinflytande ivissa ärenden enligt mUjölagstiftningen Nr 60 ianledning av motioner angående vissa jaktfrågor m. m. Nr 61 i anledning av motion om inrättande av en fond förersättning av skador vid kollision mellan motorfordon och renar Nr 53 i anledning av propositionen 1972:118 med förslagtill lag om ändring i lagen (155:183) om bankrörelse, m. m., jämte motion Nr 55 i anledning av propositionen 1972:117 angåendefinansiering av ett koksverk i jämte motioner Nr 57 i anledning av motion angående kontrollen avädelmetall-arbeten Nr 59 i anledning av motion angående anställdas, stats ochkommuns inflytande vid ackords- och konkursförfarande Nr 60 i anledning av motion om definition av måttenheternaenligt Sl-systemet Nr 27 i anledning av propositionen 1972:100 med förslagtUl lag om rätt tUl ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare jämte motioner Nr 32 i anledning av propositionen 1972:124 med förslagangående åtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhet m. m. jämte motioner. §11 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1914 av i m. fl. Nr 1915 av /Wund i m./7. avlämnade ianledning av Kungl. Maj;ts proposition nr 132 med förslag tUl lag om ändring irättshjälpslagen m. m. Nr 129 § 12 Meddelande ang. enkla frågor 1 december1972 Meddelades att följande enklafrågor framställts, nämligen Nr 352 () tUl herrutbildningsministern angående skolvalensbetydelse i undervisningen m. m.; Vill statsrådet redogöra för sin uppfattning om skolvalensbetydelse i undervisningen och avser statsrådet medverka tUl att de pohtiskaungdomsorganisationerna ges ekonomiska möjligheter att bidra tUl valinformationen? Nr 353 () tiU herr kommunikationsministernangående Vidhåller statsrådet tidigare gjorde uttalanden att Kungl.Maj:t inte skall fatta beslut om nedläggning av järnvägsUnjer, t. ex. , innan ställning tagits tUl de regionalatrafikförsörjningsplaner som skaU vara klara ute i länen 1974? § 13 Kammaren åtskUdes .