prot · FV0968 · 1972-12-31 00:00:00 — Därförhoppas jag att industriministerns uttalande om att man skall satsa mera i formav lokaliseringslån också betyderatt man satsar mera pengar från regeringens sidaså alt verksamheten kan utvidgas på det ställe som är aktuellt men också påandra ställen som har behov av ökad sysselsättning. Jag vet ett län, där 15 000 av 120 000 yrkesverksamma villha jobb. Det är av den yrkesverksamma gruppen som står utanför och vill komma in på arbetsmarknaden i olika former. På många håll finns behov av en liknande försöksverksamhet och mera lokaliseringslån. lämnas ett bidrag på till inre stödområdet. Till det allmänna stödområdet kan man ge lokaliseringslån på ca . Del är pengar som skall betalas tillbaka. Det är myckel små belopp i förhållande till de investeringar som behöver 84 göras. Enbart en koncern med drygt10 000 sysselsatta behöver investera för 200miljoner kronor för att hänga med i utvecklingen; det är Nr 68 nästan hela det belopp som ges för alt skapa sysselsättninginom den stödområdet och utanför stödområdet med hjälp av bidrag och lokalise- 27aoril 1972 ringslån, Det är glädjande alt man nu går in i branschen på den härorten, även om tiden har gått. Det borde ha bedrivits en annanarbetsmarknadspolitik , och under de goda åren bordeförberedelser ha gjorts; då hade man inte behövt ha så stora problem ochbekymmer . Del är glädjande alt man går in i branschen här, men behovet ärlika stort att på åtskilliga andra håll i det svenska samhället skapasysselsättning nu när arbetslösheten tyvärr växer. Industriministern har en stor och svår arbetsuppgiftframför sig. Om han skall kunna lösa den, måste finansministern ge honom merapengar, antingen i form av omfördelningar inom den budget som finns eller iform av nya skattepengar som förs in i näringslivet. Vi skall inte inbilla ossatt vi ulan pengar kommer alt ge människor full och trygg sysselsättning förframliden heller. Även om konjunkturen går upp, vilket vi alla hoppas, kommerinte alla människor atl bli efterfrågade, utan vi får räkna med att olU;afickor av sysselsättningssvårigheter kommer att finnas kvar, geografiskt ochbranschvis. Detta är ett bra initiativ, och jag önskar atl del skallfå en tillräcklig bredd för alt lösa de stora och allvarliga problem som vistår inför, Överiäggningen var härmed slutad. § 35 Interpellation nr 129 ang, organisationen vid SJ sdriftsavdelningar Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: planerar all fr. o. m. den 1juli 1972 omorganisera vissa delar av sin lokala organisation viddriftsavdelningarna. Då det gäller Gävledistriktet föresläs i föreliggandeorganisationsförslag att skall överföras från åttonde till sjättedriftsdistriktet. har i stor utsträckning på olika sätt ettstarkt geografiskt samband.,med Gävleregionen, Därför anser jag attÖrbyhusområdet även bör tillhöra åttonde driftsdislriktet. Även omman i förslaget tar mycket stor hänsyn till länsgränserna, vore det värdefulltom man kan göra avsteg från denna gränsdragning då det gäller t, ex,trafikströmmar, näringsgeografiska förhållanden m. m. som talar för en annangränsdragning. Delta gör att man även bör ha kvar ett samband medGävleområdet i organisationshänseende; detta då bmk m, fl, har sinövriga verksamhet inom , Enligt förslaget skall Söderhamnbli huvudort för södra , Huvuddelen av personalen -kommer dock att finnas i Bollnäsområdel, Enligt förslaget kommer också Bollnäsall berövas sin platschef kan ifrågasätta om dessa besparingar kan motverkade nackdelar som slopande av platschef i t, ex. medför. Vissaförändringar beräknas också ske beträffande organisationen för 85 Nr 68 SandvUcen och . Torsdagenden Omorganisationen beräknas ske redan1 , Man frågar sig om 27 anril1972 personalomflyttningar på den kortatiden kan ske pä etl ur personalens -------------------- synpunkt tillfredsställande sätt. Man frågar sig också om del är rimligt atl urpersonalsynpunkt ha en så ryckig planering som man tycks ha.Detta skapar osäkerhet och oro hos de anställda. Beslut av ovanstående art börfattas i så god tid atl en nödvändig omflyttning kan planeras t, ex, medutnyttjande av naturiig avgång. En senareläggning av ikraftträdandet voredärför att föredra ur personalens synpunkt. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarensmedgivande atl till herr kommunikationsministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd medverka till att omorganisationerinom SJ:s driftsavdelningar planeras bättre än vad som tycks varafallet? Denna anhållan bordlades. § 36 biterpellation nr 130 ang. sommarledigheten för lantbruks skolomas lärare Ordet lämnades på begäran till i Holmgården(c), som yttrade: Fru talman! Den trädde beslutet om den nyagymnasieskolan i kraft, 1 samband därmed överfördes jordbruks- och trädgårdsutbildningenfrån lantbmksstyrelsens till tillsynsområde, Kungl, Maj:lhar genom ny skolstadga (SFS 1971:235) och kungl, brev av omändring av stadga för lantbrukets yrkesskolor meddelat bestämmelser förgymnasieskolan. Därvid har ferier införts i stället för semester för de läraresom tjänstgör vid gymnasieskolans jordbrukslinje med tillhörande specialkurser.För lantbmksskolornas del innebär delta att lärarna lämnar skolan undervegetationsperiodens viktigaste del. har vid lantbruksskolornatillämpats semestersystem. De speciella förhållanden med nära anknytning tillbiologisk produktion, varunder dessa skolor arbetar, medför att den nyaordningen får allvarliga konsekvenser främst ur undervisningssynpunkl men förhuvudmannens del även ur ekonomisk synpunkt, Lantbmksskolornas huvudmän har i samband med övergångentill gymnasieskolan investerat stora belopp i undervisningsresurser av olikaslag såsom traktorer, maskiner, djurstallar, djur och maskinhallar. Ur detallmännas synpunkt måste det vara angelägel att dessa resurser utnyttjas på ettändamålsenligt och effektivt sätt. För att detta skall kunna ske är detnödvändigt atl lärarpersonalen i sitt arbete planerar och styr verksamheten iskoljordbrukets produktion för den kommande undervisningen. En stordel av detta planeringsarbete måste ske då kursverksamheten vid skolorna är av mindre omfattning, dvs, under ferierna.Även ur undervisningssynpunkt är det nödvändigt att lärarna är 86 å jour med utvecklingen i skoljordbmketför att undervisningen skall kunnagenomföras på det sätt som läroplanen förutsätter, dvs. i nära Nr 68 anslutning till det praktiska och biologiska skeendet i växtodling och den djurskötsel. Vid mångalantbruksskolor pågår dessutom undervisning under längre------------- tid avåret än . Dén tid av året som återstod sedan lärarna fullgjortundervisning och erhållit tidigare stadgad semester användes förutomtill det nämnda planeringsarbetet till undervisning. Vissa speciaUcurser ärlängre än och andra kurser är av pedagogiska skäl förlagda i tiden såatt vegetationsperiod och kurslid sammanfaUer. Införandet av ferier i stället för semester medför riskerför en försämrad effektivitet och ett sämre resursutnyttjande vid skolorna.Många arbetsuppgifter måste då utföras av andra av huvudmännen avlönadetjänstemän. Enligt skolsladgans 8 kap. 24 § bör läsåret börja iaugusti och sluta senast . I paragrafen anges dessutom atl enligtbestämmelser som meddelas av får läsåret för en linje ellerspecialkurs föriäggas till annan del av året, om det behövs med hänsyn tUlutbildningsmålet eUer om andra särskilda skäl föreligger. Dag för terminsbörjan och slut fastställs av styrelsen för skolan. Teoretiskt föreligger del alltså enligt denna bestämmelsei skolstadgan möjligheter att förskjuta läsåret för att det med hänsyn tillvegetationsperioden, klimatiska och andra faktorer skall vara möjligt attuppnå läroplanens målsättning. Möjligheterna att i praktUcen åstadkomma en ändamålsenliganpassning syns emellertid begränsas eller omöjliggöras av skolsladgans bestämmelserom ferier för lärarna. Undantag från dessa bestämmelser syns inte kunna görasutan Kungl, Maj:ts medgivande. Feriesystemet medför i praktiken sådana verkningar attundervisningen allvarligt äventyras. 1 norra , där vegetationsperiodenär kortare än i landets övriga delar, hinner man inte genomföra några produktionsbundnaövningar i de vU Genom att bestämmelserna infördes efter det altplaneringen för innevarande läsår slutförts medför tillämpningen av feriesystemetalt skolorna under vissa delar av de planerade kurserna kommer att vara utanlärare. Att undervisningsmälet under sådana förhållanden inte kan uppnåsframstår som helt klart. Med hänvisning till det anförda hemslälles om kammarensmedgivande atl till få ställa följande frågor; Ar statsrådetberedd medverka till att semester i stället för ferier får tillämpas förlantbruksskolornas lärare i sådan utsträckning att undervisningen ochplaneringen därav vid skolorna kan genomföras i enlighet med läroplanensmålsättning? Är statsrådetberedd medverka till att lärarna ges lönemässig kompensation för den längretjänstgöringstid delta medför i förhållande till gymnasieskolans övriga lärare? Denna anhållan bordlades, 87 Nr 68 § 37 Interpellation nr 131 ang,näringspolitikens inriktning 27 anril1972 Ordet lämnades på begäran lill -------------------- ----- (), som yttrade: Vi har blivitganska bortskämda i vad gäller möjligheterna att finna avsättning för våraprodukter utomlands. Vi har haft ett försprång, delvis genom kriget, delvisgenom en väl utvecklad teknisk tradition. Vi har fullt ut kunnat utnyttjatekniska nydaningar från delta sekels början. De klassiska svenska råvarornahar självfallet också spelat stor roll. Bilden är i många avseenden förändrad. Den svenskaindustrin blir visserligen alltmer högförädlande men har att kämpamed en allt hårdare internationell konkurrens. Styrkan av den amerikanska och iväxande utsträckning japanska konkurrensen gör sig alltmer kännbar på våratraditionella exportmarknader i , EEC-länderna kommer alt satsa på engemensam industripolitik för snabb ekonomisk utveckling. Vårt eget utgångsläge är långtifrån bra. Avtalet med EECkommer inte att bli som vi skulle vilja ha det. Investeringsökningen i svenskindustri har varit mycket låg. Företagens investeringarhar i stor utsträckning varit en sorts uppehållande försvar för atl klara ökadelönekostnader. Lönsamheten har försämrats liksom soliditeten. De djärvainvesteringarna har inte kommit till i tillräcklig utsträckning. Framför aUt demindre och medelstora företagen har haft en mycket svag investeringsutveckling. har strukturomvandlingen i vårt land varitsnabb. Frågan är om den inte har varit för snabb. Den har haft gynnsammalillväxteffekter - tillpriset av allt större företag. har slagits ut, trots att de borde ha varit utvecklingsbara. Hela närings- och lönepolitiken, som den lagts upp av regeringen i samarbete med fackföreningsrörelsen, häri själva verket haft till syfte att slå ut mindre bärkraftiga företag i snabb takt och att slussa över arbetskraften till mer produktiva jobb. Antalet långtidsarbetslösa har ökat mer och mer, trots stora arbetsmarknadspoli tiska insatser. Otryggheten på arbetsmarknaden sprider sig till nya grupper. Köerna lill arbetsvärden växer. Arbetsmarknaden riskerar atl få elt A- och ett B-lag, Särskilt de äldre har drabbats hårt. Den snabba omvandlingen har också medfört problem för vårbytesbalans. De'jättelika underskotten under några av harföranlett regeringen alt tillgripa allmänt åtstramande åtgärder som slagit hårti lågkonjunkturen och som allvarligt hämmatinvesteringsviljan. Om vi således kan se stora och allvarliga problem för detsvenska näringslivet kan vi å andra sidan se stora och växande anspråk påresurser - föratt fullfölja åtaganden och utfästelser som stat och kommun redan gjort, för att genomföra nya angelägna reformer, för alt ge människorna fortsatt privat standardhöjning. Vi står idetta läge vid något av ett vägskäl. Den ena vägen innebär ökad satsning på en centralistisk ekonomisk politik, med hård detaljstyr ning av kapitalströmmarna och alltmer av selektiva ingrepp från statens 88 sida. Det blir en politik där enallt större del av de ekonomiska besluten kommer attfattas på långt avstånd från den verklighet där nödvändig Nr 68 informationför vettiga beslut finns. Det blir en politik där en allt större Torsdagenden del av regeringens intresse upptas av att t. ex. via statligastyrelserepre- sentanter- detaljstyra och detaljkontrollera förelagen i stället för att---------- genomföraen övergripande planering av den ekonomiska utvecklingen. Den andra vägen innebär satsning på en socialliberalekonomisk politik, som bygger på en decentraliserad ekonomi med fritt konsumtionsvaloch frill vald arbetsplats, med maktspridning och ekonomiska stimulanser. Densocialt nödvändiga styrningen sker i första hand genom genereUa stimulanser ochbestämmelser. förordande av en socialliberal ekonomiskpolitik är självfaUet ideologiskt betingat. Vi anser atl elt samhälle som gerutrymme för fristående beslutsehheter, som ger möjlighet till frittkonsumtionsval och som lar vara på människors initiativkraft är ett bättre samhälleän det samhälle som uppkommer när all makt centraliseras till staten. Men ocksåen långvarig praktisk erfarenhet har lärt oss, att del om vi skall förhindraen snabb utslagning av människor och företag - i första hand krävs ett bättreklimat för företagande här i landet. På del sättet förebygger man arbetslöshet.Det är den första gmndläggande punkten i den sociaUiberala näringspolitiken. Statsministern har i den offentliga debatten framträtt medsynpunkter på den ekonomiska politiken som föranlett olika tolkningar och enbetydande oklarhet om var regeringen står i det grundläggande valet meUan encentralistisk och en socialliberal ekonomisk politik. Statsministern harsåledes gett intryck av att vara för marknadsekonomi, för ekonomiskastimulanser i del ekonomiska Uvet, för löntagaraklier och hushällssparande överhuvud samt mot ett stort statligt ägande, eller, som han uttrycker det, attstaten drar på sig "onödiga produktionsbeslut". har densocialdemokratiska näringspolitiken i sin faktiska tillämpning haft raktmotsatt innebörd. Den har varit starkt selektiv och dirigerande lill sinuppläggning. Regeringen har i praktiken fört en politik som allvarligt hämmatde ekonomiska stimulanserna. Den har -ätminstone fram tiU nu vägrat alt lyssnapå oss när vi sagt att det måste löna sig att arbeta och att skatte- ochbidragssystemet måste reformeras. Den har fört en ekonomisk politik somsärskilt hårt drabbat de mindre och medelstora företagen. Den har särskilttryckt på de selektiva inslagen i den ekonomiska politUcen och avvisat våraförslag om generella stimulanser. Den har år gått emot våra krav omlöntagarnas andel i företagens långsiktiga sparande och decentraliseradkapitalbildning. Den har särskUt under tid som statsminister dragitpå sig en mängd "onödiga produktionsbeslut" genom köp av förelag somorsakat mer bekymmer än glädje. Och inom det socialdemokratiska partiet resesnu krav på att staten via AP-medlen skall dirigera näringslivets utbyggnad. Det råder således en betydande spänning mellan dennäringspolitUc som förts och den framställning statsministern påsistone gett av sin egen och regeringens grundläggande syn på näringspolitikensutformning. Oklarheten om vad del socialdemokratiska partiet i grunden vUl förframtiden i vad gäller den ekonomiska politiken är stor. Nr 68------------- Denna oklarhet och än mer defaktiska brister som präglar den den socialdemokratiska näringspolitiken med dess hittillsvarandeutformning 27 aoril 1972 motverkar den investeringsvilja och den framtidstro som behövs omvi -------------------- skall få ett näringsliv som kan skapa resurser för enfortsatt reformverk samhet. Under hänvisning lUl vad som anförts hemställer jag omkammarens tillstånd att lill herr statsministern få ställa följande fräga: Är statsministern - mot bakgrund av näringspolitUcensgrundläggande betydelse för arbele och tillväxt - beredd att redovisahuvuddragen i regeringens syn på näringspolitikens inriktning? Denna anhållan bordlades, § 38 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1681av m. fl. Nr 1682av fröken m. fl. Nr 1683 av m. fl. avlämnade i anledningav Kungl. Maj;ts proposition nr 84 angående gymnasieskolanskompetensvärde m. m. § 39 Meddelande ang, enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämUgen av Nr 185 () lill herr kommunikationsministernangående viss av SJbedriven försöksverksamhet med rabatterade veckoslutsresor: Vill herrstatsrådet redogöra för de erfarenheter som vunnits av SJ:s försöksverksamhetmed rabatterade veckoslutsresor LuleåStockholm Nr 186 () till herr statsrådet omfyUnadstjänst-göring för e, o, lärare inom den kommunala vuxenutbildningen: Är statsrådet beredd att mol bakgrund av de alarmerandeuppgifterna om lärarsituationen i bl, a, låta fyllnadstjänstgöringinom vuxenutbildning inräknas i extra ordinarie lärares tjänst /73 om uppsägning därigenom kan undvikas? Nr 187 Herr//ane//(s) tiU herr kommunikationsministern omåtgärder för att motverka den minskade sysselsättningen vid den statliga verkstadenAGV i : VUka nya åtgärder är regeringen beredd att vidtagaoch vUka ekonomiska medel kan regeringen ställa till förfogande för atl skapa ny sysselsättning när sysselsättningen nu kommer att minska vid den 90 statliga verkstaden i ? Nr 188Herr/'ere/-MO/j i Gäddvik (m) tUl herr kommunikationsministern 68 om ersättning till SJ för driftskostnader förförsvarsberedskap: den Närförväntas frågan om ersättning till SJ för driftskostnader för 97 aoril 1972 försvarsberedskapavgöras av Kungl. Nr 189 i (fp) lill herrsocialministern om ändrade bestämmelser angående beräkning av ATP-avgifl förföretagare med inkomst av deltidstjänst: Är socialministern beredd atl överväga en sådan ändring avgällande bestämmelser att en företagare, som vid sidan av sin inkomst som sådanockså har inkomst av deltidstjänst, vid beräkningen av den ATP-avgifl som skaUerläggas på grund av hans inkomster som egen företagare får tiUgodogöra sig dendel av basbeloppsavdraget som inte kan utnyttjas av hans arbetsgivare? Nr 190 () till herr justitieministern omviss komplettering av avtalet med rörande programverksamheten: Varför har herr statsrådet inte medverkat fill all avtaletmellan och staten kompletterats i fråga om pornografiskaframställningar som ifrågasattes i proposition nr 125/1970? § 40 Kammaren åtskUdes .