prot · FV0914 · 1972-12-31 00:00:00 — Det är väl egentligen onödigt att säga, attockså för sin politiska och ekonomiska framtid är beroende av vad somsker av utveckling och standardhöjning i u-landsväriden, nu och i fortsättningen.Vi har därför i från svensk sida utan reservationerförphktat oss politiskt och moraliskt tUl att 1975 i faktiska utbetalningaröverföra av vår bruttonationalprodukt till i form avbistånd. Utbyggnaden av våra biståndsanslag fram till det målet, som näraöverensstämmer med principbeslut att budgetåret1974/75 anslagsmässigt uppnå av bruttonationalprodukten, fortsätterför /73. Jag tillät mig att säga, attbiståndsanslagen förlorat det sista inslaget av restpostkaraktär genom våraktiva medverkan till FN-beslutet . Situationen är självfalletoförändrad . 1 en kombination av upplyst egetintresse och moraliskt ansvar och moral är och förblir en betydelsefuU politisk drivkraft skallmåluppfyllelsen fullföljas. Och det ligger ett stort ansvar på oss somledamöter av och därmed som representanter för det officiella Sverigeatt bidraga till att skapa en allt aktivare och alltmer ansvarig opinion somstöd för detta. HerrBERNDTSON i (vpk): Prisstegringarna har varit synnerligenbetungande för människor med låga inkomster. Bördan blir inte lättare genom attpå varje krona i prisstegring läggs i mervärdeskatt. Detta är denreella situationen för löntagarna just . Genom höjningen av mervärdeskattenvid och de otaliga undantagen från prisstoppet harpriserna kraftigt stigit, framför allt på livsmedel. Upphävandet av prisstoppetvid ledde till omedelbara prisstegringar, som redan hartagit en väsentlig andel av de som finansministern räknar med förhela året. Det ärsålunda tydligt att prisstegringarna kraftigt kommer att inverka 4* protokoU 1972. pålevnadsstandarden i negativ riktning, om inte effektiva åtgärder vidtas. Detvar inte upphävandet av prisstoppet, utan en skärpning av detta, som regeringenborde ha tUlgripit för att komma till rätta med den ogynnsamma prisutvecklingen.Vänsterpartiet kommunisterna kräver ett återinförande av prisstoppet och eneffektiv tiUämpning av detta. När det gäller skattepolitiken är det uppenbart att deindirekta skatterna får allt större andel av statens skatteinkomster. Dettainnebär en ökad beskattning av konsumtionen, och för en sådan skattepolitik bärregeringen och de borgerliga partierna gemensamt ansvaret. Kommunisterna ärmotståndare tUl denna politik. En beskattning av de dagliga livsförnödenheternaframstår som orimlig, och följderna av en sådan beskattningsform framträdersärskilt tydligt när också prisstegringar, orsakade av olika andraomständigheter, beläggs med mervärdeskatt. Det blir då börda på börda förkonsumenterna. Det verkligt betydelsefulla greppet för att underlätta förlågavlönade, barnfamiljer och pensionärer, vilka får använda en stor del avinkomsten tUl livsförnödenheter, vore att avskaffa mervärdeskatten pålivsmedel, något som kommunisterna har föreslagit. Genom motsvarandehöjnmg av skatten för mera bärkraftiga grupper såsom bolag, storaförmögenhetsägare och Uknande uppnår man dessutom större rättvisa ibeskattningen. Detta krav har också fått stor anslutning bland allmänheten,vilket kom tUl uttryck i form av namnunderskrifter . Ätt åberopa administrativa svårigheter mot ett slopande avmomsen på livsmedel är inte särskilt övertygande. Ändra länder tillämpardifferentierad beskattning. Undantag från mervärdeskatten tUlämpas redan, ochdet är väl inte svårare att befria från skatt än att ta ut den! Påståendena, som brukar förekomma, att ett slopande avlivsmedelsmoms skulle gynna dem som genom höga inkomster inte behöver någonlättnad, är naturligtvis pohtiskt nonsens. Logiken skulle annars bjuda att manhöjde livsmedelsmomsen. Det är nämligen obestridligt att skatten på mat kännshårdast för lågavlönade, barnfamiljer, pensionärer och andra som måste användastörre delen av inkomsten till nödvändiga livsmedel. Det är naturligtvis ocksådessa gmpper som får den största nyttan av slopad livsmedelsmoms. Det har beräknats att borttagandet av mervärdeskatt pålivsmedel skulle motsvara . Den ökning av beloppet frånförra året, då finansutskottet beräknade det till 3,5 mUjarder, understrykerattinflation och prisstegringar leder till ökade pålagor i form av höjdmervärdeskatt. Det förslag tUl skärpt beskattning på andra områden som viframställt skulle svara mot . Därtill kommer möjligheternatill besparingar. Vi finner det exempelvis inte motiverat med statliga bidragpå tUl företagens lagerökning. Det är också betecknande att den verkligt penningslukandeapparaten, nämligen militärapparaten, går mest helskinnad genom prutningarna.Den officiella siffran på nära för /73 gerförsvarsdepartementet tredje platsen i fråga om utgifternas storlek. Deverkliga militärutgifterna är avsevärt större, eftersom vissa utgifteråterfinns på andra budgetposter. Jag skalli detta sammanhang endast beröra den ekonomiska aspekten Vi menar att det också ur den synvinkeln är motiverat med enkraftig nedskärning av militärkostnaderna, och vi har därför krävt att minst 2miljarder prutas under /73. Detta är möjligt med en omläggningtill ett folkförsvar i stället för en stormaktskopia. Jag vill gärna anföra ett par synpunkter på en invändning,som ofta reses mot tanken på en nedrustning, nämligen att en sådan skulle ledatill arbetslöshet. Den frågeställningen är särskUt aktuell i industrier medmUitär produktion och på orter där dessa industrier är förlagda. Man har enstark känsla av att militära och även politiska kretsar vill användaarbetslöshetshotet som en utpressning för att få fortsätta den militäramiljardrullningen. I själva verket skulle en nedrustning frigöra mycketbetydande resurser, som är bundna vid mUitär produktion, för civilaändamål. Därmed uppnås inte enbart en omedelbar besparing, utan också resurserför samhällsnyttig produktion. Men sanningen är den, att det inte finns något som helstutarbetat program för en sådan övergång till civU produktion. Det är hög tidatt utarbeta ett sådant, och vpk kräver ett sådant program. En nedskärning avmUitärutgifterna får inte innebära arbetslöshet för de anstäUda, utan den skallmedföra övergång till en mera nyttig produktion. Det går inte att komma förbidet faktum att lägger ner osedvanligt stora belopp på den mUitäraupprustningen. MUitärutgifterna har ökat med mer än penningvärdeförsämringen oräknad - sedan början av 1960-talet.Försvarskostnaderna per capita är högre i än i någon avövriga neutrala stater i . Varje resonemang om statsfinanser och skatter som förbiserden enorma satsningen på militärapparaten måste leda fel. Här lägges nermiljardbelopp på en icke produktiv verksamhet. Det måste få starkaåterverkningar på samhäUsekonomin. Årets statsverksbudget kännetecknas av reformstopp - intedärför att det saknas områden, på vUka man kan reformera, utan därför attregeringen anser det som en huvuduppgift att satsa på det privata näringslivet.Jag vUl beröra en av de många reformer som bör ha hög angelägenhetsgrad,nämligen sänkning av pensionsåldern. Den ökade förslitningen av människorna iarbetslivet är allmänt känd. Likväl gäller fortfarande pensionsåldern förjust dem som har de hårdaste jobben. Vi menar att det nu är dags att sänkapensionsåldern till . I det socialdemokratiska valmanifestet Kramforsmanifestet hette det bl. a.: "Vi vUl pröva såväl frågan om en allmän sänkning avpensionsåldern som frågan om en mera rörlig pensionsålder." Det är hög tidatt nu företa den prövningen. Den är också möjlig att företa vid årets riksdag,eftersom kommunisterna väckt motioner i denna riktning. Kommunalskatterna är en annan tung börda förlåginkomsttagarna. Medelutdebiteringen har ökat från 14:63 år 1960 tUl 23:78 iår, och denna utveckling har skett jämsides med att viktiga uppgifter fått förbliolösta i kommunerna, med bl. a. fortsatt brist på barntillsyn, otillräckligabostadstillägg och Uknande som följd. Som resultat av förta åretsriksdagsbeslut har en utredning tOlsatts visserligen av finansministernreducerad till en kommitté. Denna har dock fått direktiv, som mindre handlar omatt ändra kostnadsfördelningen och mera gäller hur den kommunala expansionenskall stoppas. Där finns också inslag med ökad avgiftsfinansiering av kommunalatjänster. Man löser inte barntillsynen med att höja avgifterna vidbarnstugorna. Det är rimligare att staten övertar personalkostnaderna vidbarnstugorna för att en nödvändig utbyggnad skall kunna ske utan höjning avkommunalskatterna. Slopande av mervärdeskatten på livsmedel ochsänkning av pensionsåldern är de mest kostnadskrävande förslag vänsterpartietkommunisterna väckt vid årets riksdag. Genom en samtidig omfördelning avskattebördan, så att de mera bärkraftiga i samhället får påta sig större andel,genom att pruta ner bidragen tUl privatkapitalet och genom en kraftig sänkningav militärutgifterna skulle dessa åtgärder vara möjliga. Men vi menar också atten ökad upplåning är fullt motiverad med hänsyn till det rådandesysselsättningsläget. Vad det gäUer är valet mellan fortsatt beskattning av dedagliga livsförnödenheterna eUer hårdare beskattning av bolagsvinster, kapitaloch höga inkomster. Vi väljer att befria det dagliga brödet från skatt! Valetgäller att genomföra en sänkning av pensionsåldern framför att fortsättamiljardmUningen till militärapparaten. Vi väljer att ge de människor som slititut sig i ett allt hårdare arbetsliv en lägre pensionsålder! På förslag av herr förste vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen till . §9 Interpellation nr 39 ang. objektivitetskravet i prästutbildningen Ordetlämnades pä begäran till FruÄSBRINK (s), som yttrade: På Lekmannaskolan i pågår förnärvarande en 37-veckorskurs med 25 deltagare. Kursen har av AMS annonserats utsom teologisk omskolningskurs, en prästutbUdning för arbetssökande medakademisk examen. Uttagningen till kursen har verkstäUts av länsarbetsnämndenoch biskopsmötets rekryteringsnämnd (enligt uppgift biskop jämte enteolog från ärkestiftet) som efter en grovgallring bland de sökande rådfrågatbiskoparna i de stift där vederbörande önskat bli prästvigda. Undervisningenomhänderhas huvudsakligen av professorer och docenter vid . Med hänsyn till den rådande prästbristen inom den svenskastatskyrkan kan åtgärden att anordna en prästutbildningskurs på detta sätt urvissa synpunkter anses motiverad. Betänkliga ter sig emellertid de synpunkter, som framförtsav ledaren för denna kurs beträffande riktlinjerna för denna utbildning. 1 en tidningsintervju, som icke dementerats, framhållerLekmanna-skolans direktor , att den betydelsefullastenyheten är att den nu själv svarar för enprästutbildning och därigenom är i tillfälle att där så är möjligt geundervisning exempelvis i dogmatiska och hturgiska avsnitt en konfessio- I motsats till universitetsundervisningen, som är bunden av detakademiska objektivitetskravet, skulle kursen på Lekmannaskolan stå frigentemot detta objektivitetskrav, eftersom det är kyrkan själv som arrangerarkursen. understryker dessutom kursens internatkarak-tär, vilken bidrartill en kraftigare prägling av kursdeltagarna. 1 själva verket bekostas kursen icke av svenska kyrkanutan helt och hållet av . Med anledning härav får jagtill statsrådet rikta följande interpellation: Är det rimligtatt en av staten bekostad prästutbildning medvetet läggs upp enligt"konfessionella" hnjer, då samma utbUdning vid statens universitet ärunderkastad ett ovillkorligt objektivitetskrav? Vilken av deolika strömningarna inom den bör inom prästutbildningenupphöjas tUl norm? Är det enhgtstatsrådets mening riktigt att staten, som för den med statliga medel bekostadeordinarie prästutbUdningen uppehåller bestämda krav på en objektiv undervisninginom den teologiska fakulteten, bekostar en prästutbUdning, som förklaras varabefriad från detta objektivitetskrav och i stäUet kunna givas i valda delarkonfessionell karaktär? Denna anhåUan bordlades. §10 Interpellation nr 40 ang. betydelsen av ämnena psykologi och pedagogik iläramtbUdningen Ordetlämnades på begäran till FruÅSBRINK (s), som yttrade: Skolans viktiga, för att inte sägaviktigaste, uppgift är att hjälpa sina elever till mognad och trygghet itillvaron, anpassningsförmåga och möjlighet att handskas med hvsvUlkoren i enalltmer vidgad och delvis splittrad värld. Nutidens ungdom har som alla tidigare generationers ungdombehov av att finna stöd, uppmuntran, hjälp och handledning i skolan, inte barai fråga om sina studier utan också i fråga om sina personliga problem. I varjeskola finns många elever som är blyga, hämmade, komplexfyllda, rädda,kontaktsökande. Man satsar mycket på kuratorer och skolpsykologer, menfråga är om det är tillräckhgt med dessa så att säga officiella, yrkesmässigautövare av en stödjande verksamhet. En viss risk synes föreligga att genomförekomsten av dessa tjänster skolledning och kollegiemedlemmar anser att aUtsom kan göras redan är gjort och att lärarens vaksamhet inför den enskildeelevens situation minskas av tanken "det där är kurators sak". Med anledning av det anförda ber jag att till herrutbildningsministern få rikta följande frågor: Anser statsrådet att den bUvande läraren för allasvenska skolformer erhåller tillräcklig insikt i psykologi samttUlfredsställande träning i iakttagelse och människokunskap över huvud undersin utbildning för att kunna på bästa möjliga sätt hjälpa sina elever med derasproblem och Nr 14 tUlvarataga deras möjligheter? den- 2.Anser statsrådet att något kunde vinnas därest någon tids praktik- tjänst inom kurativ verksamhet krävdes i och för betyg överfullbordad ------------------- lärarutbildning? att ytterligare vikt borde läggas vid det pedagogiska, psykologiskahandlaget vid utfärdandet av betyg över avslutad lärarutbildning? att erfarenheten bekräftar lämpligheten av att i nuvarandetjänstgöringsbetyg för lärare ingenting framgår angående lärarens sätt atthandha elever? Denna anhållan bordlades. § 11 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts skrivelse nr3 angående behandlingen hos Kungl. Maj;t av skrivelser. § 12 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 44 () tUl herr justitieministernangående remissvaren med anledning av abortkommitténs betänkande: Kommer justitieministern att låta trycka remissyttrandenaöver abortkommitténs betänkande så snart remisstiden utgått? Nr 45 () till herr kommunikationsministernangående informationen om höjning av priset på SJ:s månadskort: Vad är anledningen till att allmänheten inte i förväginformerades om redan beslutad höjning av SJ:s månadskort? Nr 46 i Äkersberga (fp) till herrsocialministern angående användningenav bekämpningsmedlet hormoslyr; Bedömer statsrådet att bekämpningsmedelslagstiftningen ärlämpligt utformad, när den uppenbarligen medger att man, trots tveksamhet ommedicinska och genetiska risker, kan få rätt att från flygplan utförabesprutning med t. ex. hormoslyr över stora skogsområden som är tiUgängliga föraUmänheten utan att dennas rättigheter beaktas och tUlgodoses? § 13 Kammaren åtskildes .