prot · FV0933 · 1972-12-31 00:00:00 — Herr utbildningsministern erhöll ordet för attbesvara i (c) i kammarens protokoll för den 25 februariintagna fräga, nr 96, och anförde: i har frågat mig omregionalpolitisk jämlikhet för vilken målsättning bl. u.uppställdes av statsminister den 27 upril 1969 - är vägledande förutredningen om utlokalisering uv TRU och den regionula fördelningen av radio-och TV-progrumproduktion i ullmänhet. Vägledunde för den uv riksdugen begärdu ytterligareutredningen om utlokalisering av är naturligtvis vadinrikesutskottet anfört i sitt av godkända betänkande (InU 1971:15) ifrågun. Utskottet hur angivit både regionulpolitiska och undra utgångspunkter. Fördelningen av progrumresurser päregionul och central nivå bestäms av företagets ledning inom ramen för de avstatsmakterna fastställda riktlinjerna för programverksamheten. Ang. den regionala fördelningen av radio- och TV-programproduktionen dagenuttalade att på en fjärdedel uv programproduktionen bordeske regionalt. För TV:s del kommer detta mål att uppnås nästa budgetär.Statsmakterna har inte närmare angivit hur resurserna för regionul progrumproduktionskall fördelas mellan de olika distrikten. i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Knappast på något område är den regionala obalansen så uppenbar som inomradio-och TV-progrumproduktionen. Mellun av denna sker iNorrland. Inom dettu område, som omfuttar uv yta, av befolkningen, och man får väl förutsätta att ungefär 14 procentav licensmedlen inbetalas frän . Jag hoppas utt statsrådet anser attdet här är fräga om orimlig obalans. Vore det inte lämpligt, herr statsråd, attNorrlandsdistrikten tillsammans åtminstone producerade ungefär lika mycket somMulmö ensamt? Det skulle betyda ungefär en tredubbUng. uttalar stutsrådet i svaret utt stutsmakterna inte harnärmare angivit hur resurserna för regional programproduktion skall fördelasmellan de olika distrikten. Jag förutsätter att , när beslutetfattades om den regionala produktionen, avsåg att denna skulle fördelasnågorlunda rättvist över landet. Jag förutsätter att har tänkt sigdetta, och jug hoppas att statsrådet ocksä är av den meningen. stär nu inför en ytterligare utbyggnad. Balansen norr-söder syns inteförändras med detta, och det tycker jag inte är rimligt. Man frestas nu till uppfattningen att med den inriktningsom utbyggnud hur, kommer att under överskådlig tidvara en eftersatt del av vårt lund vad gäller radio- och TV-produktion. Mycketprominenta personer, bl. a. förre statsministern, har uttalat attsom en självklar följd av jämlikhetssträvandena "Norrlandslänen skallbestå som en med andra regioner fullt likvärdig del av svenska nationen iframtiden". har som statsrådet påpekar isvaret uttalat, att lokaliseringspolitiska synpunkter mera bör beuktus vid enframtida utlokalisering av statlig verksamhet. Om TRU-frågan får en förNorrland mera positiv lösning, skulle obalansen bli mindre, och jag hoppas attstatsrådet vill medverka till det genom att beakta uttulunde pådenna punkt. Om TRU kommer tUl , får TV-produktionen mycket störreresurser. När det gäller TRU måste vi självfalletavvakta det utredningsarbete som beställt. Det vore naturligtvis heltorimligt av mig att vid en frågestund ta ställning för det enu eller det andraalternativet. Vad gäller verksamhet vill jag ändå någotnyansera bUden. Av distriktens andel i ljudradions och TV:s riksprogram svararNorrlandsdistrikten för , och av de regionala Ijudrudioprogrammenproduceras inte mindre än en tredjedel i . Där hur Luleådistriktet denstörstu sändningstiden. Jag viU också nämna att radioutredning enligtvad jag erfarit ägnar frågan om en utbyggd lokal och regional radio stortutrymme. HerrNILSSON i (c); Jag är helt medveten om att statsrådet mästeavvakta den pågående utredningen. Min fråga gällde huruvida statsrådet varinställd pä att bättre beakta de regionalpoUtiska synpunkterna än vadstatsrådet gjorde när han lade fram förslaget i strid med dentidigare utredningens förslag att TRU skulle placeras i . TRU var den enda punkt där riksdugen ändrade propositionenom utlokalisering av statliga verk. Det säger väl en del om betydelsen av attdenna fråga nu verkligen beaktas ur lokuliseringspolitiska synpunkter. Vad gäller programproduktionen i TV har jug fåttupplysning om utt producerur 153 timmur och Mulmö likaså 153 timmarmedan hela svarar samt att har , Sundsvall18 och . Den ökning som skett fördelar sig medungefär lika stort antal timmar på och och i desshelhet. har ett par mera. Den regionala obalansen förändras således inte genom denfortsatta utbyggnaden och det var därför jag helst ville ha ett uttalande fränstatsrådet om att såväl statsrådet som strävar efter att sökaåvägabringa ett bättre sukernus tillstånd. Överläggningen var härmed slutad. § 41 Ang. deltagandet i Herr utrikesministern erhöll ordet för utt i ettsumman-häng besvuru dels (vpk), dels i Skegrie (c)den 11 junuuri frumställda interpellationer, nr 10 respektive 14, till herrjordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministern omde svenska röstnedläggningarna vid i samband medomröstningarna rörande utfärdande av inbjudningar till , vilkapåverkar frågan om bl. a. DDR;s och Demokratiska republiken deltagandei den stundande miljökonferensen, står i överensstämmelse med intresset av enallsidig representation och ett framgångsrikt genomförande avmiljökonferensen. Han frågar vidare om en omprövning bör ske beträffande desvenska representanternas ställningstagande vid detta ärtill frägan om DDR:s medlemskap i denna organisation, varigenom DDR kaninbjudas att pä likaberättigad grund delta i miljövårdsmötet. i Skegrie har frågat jordbmksministern vilkamöjligheter den har att medverka till att alla stater, somförklurur sig villigu att deltaga i miljökonferensen i innevarandeår, ges en likaberättigud ställning. och interpellutioner haröverlämnats till mig för besvarande. Jag hemställer att fä besvaru dessainterpellationer i ett sammunhung. Många miljöproblem är av global kuruktär och mäste lösus ibred internutionell sumverkun. Det är en allmän uppfattning, som givetvis ocksåomfattas av den , att man i det internationella samarbetet ommUjöproblemen bör eftersträva en så stor uppslutning som möjligt. har under förberedelsearbetet för FN;smiljökonferens i olika sammanhang uttalat sig för att universalitetsprincipenborde tillämpas vid beslut om deltagande i konferensen. fattade ettbeslut i inbjudningsfrägan. Beslutet innebär att stater som är medlemmar i ,nägot av FN;s fackorgan eller det internationella atomenergiorganet (lAEA)skall inbjudas till konferensen. Denna inbjudningsformel, som FN brukartillämpa, innebär att varken eller Demokratiskarepubliken inbjuds. , som är medlem isamtliga FN;s fackorgan, inbjuds däremot. Vid inbjudningsfrågans behandling i FN framfördes frånöstsidan förslaget att alla intresserade stater skulle inbjudas deltaga ikonferensen. har brukat rösta mot förslag av denna innebörd. Skälet äratt inbjudan till vad man kallar alla stater skulle ålägga generulsekreterurenutt avgöra vud som är en stat, dvs. att ta ställning i en politisk fråga sominte FN;s högsta organ, generalförsamlingen eller säkerhetsrådet, kommit tillrätta med. Det är alltså omsorgen om FN, som motiverar den svenskuståndpunkten. För utt möjliggöra enighet om formerna för ett östtysktdeltagande i konferensen har konsultationer pågått mellun berördu parter. Frånöstsidan hävdas därvid att de båda tyska staternu bör deltu på jämställd fot.Man hänvisar till att DDR är en suverän stut som inte får diskriminerus. Mununderstryker också att miljöfrågorna angår alla stater i Hka män. Västsidansståndpunkt är att likaberättigat östtyskt deltagande skulle innebära enensidig uppvärdering av internationella status, vilket man intevill åstadkomma i nuvarande läge. Västsidan hänvisar vidare till uttmiljökonferensen är en och att, eftersom ej är medlemi FN eller något av dess fackorgan eUer lAEA, det inte är onaturligt attÖsttysklunds ställning skiHer sig frän övriga deltugures. De under är 1971 påböriude informella konsultationernamellan berörda parter, syftande till att i första hand nä enighet om formernaför deltagande, fortgår alltjämt. deltar aktivt i försökenatt finna en samförständslösning, medan vi inte velat medverka tUl att fråganlöses genom majoritetsbeslut. Detta är bakgrunden till att under behandlingen avresolutionen rörande mUjökonferensen under höstens generalförsamling lade nersin röst vid samtliga säromröstningar om den paragraf som regleradeinbjudningarna till konferensen. Sedan ett majoritetsbeslut i frägan likväluntugits, förklurude den svenske deleguten att detta beslut inte fick tolkassom att dörren var slutligt stängd för ytterligare deltagare. Att man inte under behandlingen i generulförsumlingenlyckudes nå enighet om formerna för Östtysklunds deltugunde innebär inte uttdiskussionen i saken avslutats. Vi kommer utt utnyttja ullu möjligheter uttbidra till en lösning uv frägun. Som herrMåbrink unfört i sin interpellation skulle , om det vidmötet invaldes i , , komma att inbjudas tillmiljökonferensen. På fråga om ställningstugunde tillösttyskt medlemskup i WHO vill jag svara att beträffande medlemskap i ;sfackorgan gäller att vi röstar för inval endast av stater som vi redanerkänner. Har vi inte erkänt den inträdessökande, lägger vi ner vår röst. Viöverväger ingen ändring av denna ståndpunkt. (vpk); Jag vill tacka utrikesministern för svaret pämm interpellation. Som bekant finns inga gränser för industriavgaser och inteheller för giftutsläpp i hav och floder. Det är ju ocksä pä detta sätt manbedömer mUjövårdssituationen inför den stundande miljövärdskonferensen i FN:sregi. Det handlar alltså om problem som endust kun lösus i internutionellsumverkun. Men problemet är för Europus del huruvida Tyskademokratiska republiken skall ställas utunför - med en uppenbur risk för uttövriga sociulistisku länder uteblir och konferensens värde därmed reducerus isådun uvsevärd grud utt ett reellt misslyckunde blir ett fuktum. säger mun att visst får vara med, men inte pålikaberättigad basis i förhållande till övriga länder. skulle fäyttranderätt men däremot inte rösträtt. Den fräckhet och totala brist pä sinneför realiteter som därmed läggs är häpnadsväckande. Man kun fråga sighur de stater som kommit med dettu förslag själva skulle reagera, om de blevutsatta för samma behandling. Vur finns de förnuftsmässiga skälen för utt drivu en dylikdiskrimineringslinje mot ett land med 18 miljoner invänure, ett lund som inturplutsen som en av världens tio största industristuter? Tyska demokrutiskurepubliken är som bekant en uv strundägure. Vi känner också till hurnödvändigt det är utt ullu stater kring gör allt för att rädda desskatastrofalt nedsmutsade vatten. är det tydligen inte längre aktuellt med enmiljövärdskonferens som skull hu till uppgift utt komma till rätta mednedsmutsning av luft och vatten. Det är nu företrädure för det somtill varie pris skall förhindra en framgångsrik miljövårdskonferens. Man kankonstatera att det här ocksä handlar om en politisk förorening mellan suveränastater som det sannerligen är att fä ett slut pä. Dagens Nyheters New York-korrespondent, ,skriver i tidningens tisdagsnummer att startar kampanj mot . I slutet avdecember kunde vi läsa om förbundskansler besök hospresident i . Dä skrev man att frågan om hur långt vid sinaförhandlingar med kan gå när det gäller erkännande av regimen i Östtysklandskulle diskuteras. DN;s tisdagskorrespondens ger besked om i vilken riktningsamtalen hade gått. Mitt omdöme i interpellationen, att denna linje är ettuttryck för det fortsättande, hur bekräftats. Men vad som intresserar oss i vårt land, med tanke på denså ofta deklarerade svensku neutralitetslinjen, är uppenburligen frågan omvilken Ang. deltagandet i F''N:s miljövårdskonferens hållningSverige bör inta. Jag anser att den är medansvarig för denuppkomna situationen. Som utrikesministern säger i mterpellationssvuret behöverinte ett lund vura medlem i FN för att deltaga som likaberättigad part imiljövårdskonferensen. Det räcker med att ett land är medlem i något av FN;sfackorgan, behandlades frågan om TDR:s inval iVärldshälsoorganisationen. hade kunnat bidraga tillatt inom denna organisation bryta den orimliga hållningen att man pä formellagrunder utestänger frän medlemskap och deltagande iVärldshälsoorganisationens arbete. Det är möjligt att ett positivt svensktställningstagande den gängen inte hade givit resultat, men hade detbidragit till att förändra den intagna negativa positionen. Som svar på en av mina frågor i interpellationen, gällandeSveriges ställningstagande vid kommande session med WHO om TDR:s medlemskap,fortsätter utrikesministern med samma negativa och orimliga ståndpunkt som vidtidigare tillfällen. Han säger att inte röstar för ett land som vi inteerkänt. Jag vill fråga: Är inte samarbetet i hälsovårdsfrågor mellan olikaländer mera betydelsefullt än att man låter en stelbent diplomati gå i förstahand? Utrikesministerns svar på denna fråga om bidragtill ;s inval i genom att röstu för ett såduntinval, måste jug tolku så utt inte är allvarligt intresseråt av utt TDRkommer med i miljövårdskonferensen som likuberättigud part. Jag har en känsluUV utt utrikesministerns svar på denna fråga inte har stöd i den svenskaopinionen, och jag ifrägusätter om det ens hur stöd i det sociuldemokrutiskapurtiet. Däremot kan naturligtvis i och vissa andrapolitiker där känna sig nöjda. Man säger i vissa kretsar att utövar politisk utpressningnär det gäller deltagande i miljövärdskonferensen, alltså att skulle ställakruv pä ett folkrättsligt erkännande. Om jag inte har läst fel i den flora avmaterial som den senuste tiden kommit om miljövårdskonferensen och , sä harTDR uttryckligen sagt att landet inte betraktar ett deltugunde som etterkännande uv , Om nägon i detta fall bedriver utpressningspolitik sä är detFörbundsrepubliken och , Enligt dem skall alla tänkbara överenskommelserförst ha slutits mellan och innan kan delta i enkonferens om miljön. Utrikesministern säger vidare i sitt svar: "Ätt maninte under behandlingen i generulförsumlingen lyckudes nå enighet om formernaför deltagande innebär inte utt diskussionen i saken avslutats. Vikommer att utnyttja alla möjligheter att bidra till en lösning av frågan," Efter vad jag kan förstå finns enbart två lösningar föratt skall kunna deltaga i miljövårdskonferensenpä likaberättigad basis. Det är för det förstu TDR:s invul i FN och för detandra ;s medlemskap i nägot av FN;s fackorgan. Såvitt jag förstår är förSveriges del båda dessu ulternativ i nuvarande läge uteslutna, Jug vill dä uttutrikesministern klarare uttalar sig om vilka andra alternativ som finns föratt möjligggöra ;s deltugunde som likaberättigad part imiljövårdskonferensen. interpellation aktualiserade jag ocksä frågan om atttill miljövårdskonferensen uppnå ett deltagande från undru likuledes utestängdaländer. Det gäller , och provisoriskarevolutionära regering. Jag vill fråga: Hur bedömer utrikesministern derasdeltugunde i miljövårdskonferensen? I TT-nyheternu i dug pä morgonen meddelades att Finlandsregering överväger sitt deltagande i miljövärdskonferensen pä grund av det lägesom uppstått jag vet inte om det är en korrekt uppgift. Detta kan jag förstå,eftersom har tillämpat en strikt neutralitetspolitik iTysklandsfrågan, vilket man inte kan säga utt hur gjort. HerrHANSSON i Skegrie (c); Jug skall be att få tacka utrikesministern för svaret. Jag tycker utt det trots allt konimer fram en positivunderton i svaret, som jug gärna vUl tolka så, att den helstser att i varie full Östtysklund får bli likuberättigud deltagare ikonferensen. Det är, som jag ser det, något av en nyckelfrågu att sä blirfullet, Jug hur kanske i det avseendet tolkat svaret litet unnorlunda än jagförstod utt hade gjort. Men jag noterar med tacksamhet attinformella konsultationer i det här syftet fortgår och att aktivtdeltar i försöken att finna en samförständslösning, som det heter i svaret. Ochuttulundet i svuret att vi frän vår sida kommer att utnyttja ulla möjligheterutt bidru till en lösning UV frågun hälsar jug också med tillfredsställelse. Men jag förstår mycket väl att här spelar in en hel radomständigheter som väl inte brukar förefinnas i andra sammanhang. Det finnsnämligen tyvärr - andra intressen också vid sidan om de miljövärdande. Det ärekonomisku intressen, det är politisku intressen och det kun vuru militäraintressen, och ibland tycks det som om dessu intressen är de sturkaste. Ettexempel är, anser jag, att man vägrar vissa stater främst DDR, dvs.Östtysklund likuberättigande vid konferensen, såvitt jag begriper av rent poHtiskaskäl. Här har alltså politiken fått förtursrätten, och intresset förmiljöaspekterna har fått stå tillbaka. Vid en debatt i kammaren uttalade jag enfarhåga för att denna konferens lätt kan bli någonting uv en ordfyrverkerietsuppvisnings- och galaföreställning, där den ena mer eller mindre världsberömdaforskuren och miljövännen efter den andra beskärmar sig över den förstörelsesom vi åstadkommer och de faror som vi möter, om inte snabba och effektivaåtgärder vidtas av alla länder. Protokoll kommer att fyllas med ord och återord. Men vud händer därefter, sedun konferensen hur uvslutats? Ja, man fårinnerligt hoppas att det inte stannar vid de vuckru orden. Det finns frumstående forskure och vetenskupsmän iÖsttyskland just pä det område som konferensen gäller, som skulle kunnatillföra den samlade kunskapen betydande värden. Men de politiskabetraktelsesätten har som jag sade tidigare vurit sturkust, och de andraintressena har fått vika undan. Om nu uv denna anledning - alltså att DDR intekommer med som likaberättigad deltagare - även och andraöststater uteblir, uppstår det en lucka i detta globala miHövårds-urbete sommåste djupt beklugus. Ang. deltagandet i FN.s miljövårdskonferens I finns det inte bara mycket framståendeforskare pä detta område, utan där finns också ett betydunde intresse och ensturk önskan hos dessa vetenskapsmän att fä delta i miljövårdskonferensen. Viddet besök som jordbruksutskottet gjorde i i höstus kunde vikonstuteru dettu starka intresse. Vetenskapsmännen sade direkt till oss att dehoppades kunna fä delta i konferensen som likaberättigad stat. Ja, frägan är ominte intresset på det hållet är minst liku stort som i vissu av de länder somnu kommer att delta i konferensen. Om miljövårdskonferensen inte blir vad jag fruktar att denkan bli, nämligen som jag sude en ord fyrverkeriets miljöfest, sä bör den ledutill världsomfuttunde pruktisku åtgärder och resultat, där alla länder bördeltu och göra positiva insatser - men de skall också göru de uppoffringur avekonomisk politisk natur som kan bh nödvändiga. Jag tror det är föroptimistiskt utt inbilla sig att , DDR eller undru stuter, sominte hur medverkut med likaberättigat inflytunde i konferensen, därefterberedvilligt och entusiustiskt skall följa konferensens eventuella rekommendationer.Och dä kan vi fä en lucka i det internationella miljövårdsarbetet, som kanskespolierar ett effektivt resultat av konferensen. Liksom tidigure vill jag frumhållu utt förvårt lund är ett uteblivande från konferensen av en rad Östersjöstatersynnerligen beklagligt, eftersom vi måste handla snubbt och effektivt om vitillsammans skall kunnu förhindru en ytterligare förstöring av . vill jug sägu, att jämfört med de globala farorsom här kan hota är de politiska motiven för att förhindra vissa ländersmedverkan i konferensen pä lika villkor rena småsakerna. I sak har jag inte mycket att tUlägga utövervad jag framhöll i mitt ganska utförliga interpellationssvar, men lät mig ändåmed uniedning uv herrar Måbrinks och Hunssons i Skegrie unföranden nägotutveckla ett pur av derus synpunkter, som jug tycker är väsentligu isammanhunget. Jag tycker man gör det alltför lätt för sig, om mandiskuterar och bedömer parternas ugerande i denna suk uteslutunde som en frägaom deras intresse för eller brist pä intresse för miljövård. Man måste betraktaden pågående diskussionen - jag säger avsiktligt den pågående diskussionen om formerna för östtysk medverkan i miljövärdskonferensen pä annat sätt.Diskussionen blir nämligen fullständigt obegriplig, om den inte ses motbakgrund av det centrala politisku skeende som för närvurande äger rum iEuropa. 1 fråga om formerna för Östtysklunds deltagande bestämmeshållningen på båda sidor av de tvä ländergruppernas östs och västs-omedelbara och vitalu intressen i den pågående avspänningsprocessen, och idennu avspänningsprocess spelar Tysklandsfrågans lösning en avgörande roll. Vadvi nu står inför är nämligen avslutningen av det . Om maninte ser parternas ugerande mot den bakgrunden, sä är agerandet inte baraobegripligt utan man kommer också att ledas helt fel i analysen uv derashundlunde. Jag menur det frumgår ocksä uv mitt svar - att det icke är uppgiftatt värdera den enu eller den andra sidans argument i denna fräga. Det är ickevår uppgift inför miljövärdskonferensen att uppträda som ombud för den enaeller den andra av dessa tvä parter. Vår uppgift som värdland för konferensen,som initiativtagare till konferensen och som i hög grad aktiva intressenter ilösningen av de frågor som det är konferensens uppgift att pröva är att göraallt vi kan och ställa våra tjänster till förfogande för att uppnå ensamförständslösning. Det är nämligen, och i Skegrie,enbart en samförständslösning som kommer att kunna göra deltagandei konferensen möjligt. Ni vet båda tvä att sädana diskussioner pågår. Jag villinte med någon bestämdhet förutskicka resultatet av de överläggningarna. Jugvill i varje fall bestämt tu uvstånd frän tunken utt , i dettu läge, geuttryck för någon definitiv pessimism. För de purter som här ur engagerade ärtiden för uppnåendet av kompromissen ännu ingalunda ute. nämnde vad kan göra Det vi gör är attvi deltar, så aktivt som det är möjligt för ett land i vår position, i depågående sonderingarna åt båda hållen. Jag vill bestämt varna för tron att ettensidigt erkännunde i dugsläget av DDR från svensk sida på något sätt skulleunderlätta de diskussioner som pågår. Det skulle inte alls underlätta ettösttyskt deltagande i konferensen. Detsamma gäller om vi skulle rösta förösttyskt deltagande i . På den här frägan svarade jugi mitt interpellutionssvar: Vi följer en viss princip och har gjort det vidullu tidigure tillfällen inte buru när det gäller utan ocksä närdet gäller frågan om undra stuters medlemskap i - nämligen attvi röstar för inval av de medlemsansökunde stuternu under förutsättning utt viredun hur erkänt dem. Att vi skulle avvika från en princip för att en sädanavvikelse i det enskilda fallet enligt vår uppfattning skulle få en viss effekt i detta fall på mUjövårdskonferensen finner jug vuru en både orimlig ochfurlig politik ur vår egen synpunkt. Dessutom skulle den som jug sude vuru heltineffektiv. En ändrad inställning till röstningsfrågan när det gällerVärldshälsoorganisationen, , skulle icke bestämmas avmiljövårdskonferensen, utun det kun endast ske under förutsättning att viändrar vår politik i frägun om erkännundet uv Östtysklund. Ätt jug i mitt svar inte tog upp frägun om Nordkoreus ochNordvietnams deltagande i mUjövårdskonferensen hade en rent praktisk orsak,nämligen att det är DDR;s medverkan som är föremål för diskussion. I fallet DDRfinns ett aktivt intresse att delta. Nägot sådant hur mig veterligen intedemonstrerats frän vare sig Nordkoreu eller . Frågan har därför ickeheller varit föremål för nägon diskussion. Dettu är anledningen till att juginte heller tog upp frägan här. Jag är också angelägen att användu det här tillfället attdementera en radiouppgift som refererade, nämligen att den finskaregeringen skulle vara i färd med utt ompröva sitt deltagande imiljövårdskonferensen. Det är en uppgift som, efter kontroller som verkställts,visat sig vara feluktig. Det är en spekulation som uppstått på grundval av enrätt liten fjäder, nämligen en diskussion som ägde rum i den nationellumiljövårdskommittén, där frägun togs upp uv en ledumot Ang. deltagandet i FN.s miljövårdskonferens