prot · FV0954 · 1972-12-31 00:00:00 — första fråga gällde handelsblockens viljaoch möjligheter att göra någonting som kan medföra resultat vid råvaruförhandlingarna.1 och för sig gav jag väl en antydan om min uppfattning redan i svaret. På detkonkreta område man förhandlar om och som gäller kakao kan sägasatt vissa industriländer snarare skapar svårigheter än ger möjligheter. Förnärvarande har jag inga fömtsättningar att antyda att någon uppmjukning kankomma att ske. Men som jag sade i mitt svar fortsätter vi att under dessaförhandlingar söka pressa fram ett avtal. Inte minst inför UNCTAD-konferensenhar den stämningen spritt sig att det vore ytteriigt värdefullt om man kunderedovisa några resultat. Den andra frågan gällde åtgärder för att stödjau-ländernas marknadsföring här i landet. Jag har en positiv inställning tillatt vi försöker göra något på detta området. Det har visat sig föreligga ettstort behov av bättre information och bättre kontakter med de marknader somu-länderna skall försöka arbeta på, framför allt när det gäller industriprodukterna. Vi kommer alltså att leta efter utvägar för att lösa det den 7 aprU 1972 Ang. u-landsfrågorna vidden tredje världshandelskonferensen problemetoch motsvara detta behov. tredje fråga är verkligen inte lätt attbesvara. Hon frågar vad som kan bU de framtida resultaten av de närmanden somnu sker mellan de stora industrUänderna framför allt de nordamerikanska ochvästeuropeiska och som tar sikte på handelsförhandlingar gällande inte baraindustrivaror utan också jordbmksprodukter. Jag kan förstå oroöver att industriländerna här eventuellt kommer att utnyttjaförhandlingsresultaten tUl att mera öka sin interna handel och sina möjligheteratt sinsemeUan lösa en del jordbmkspolitiska problem än att få till stånd en meraglobal lösning på hur världens jordbruksmarknad skall organiseras. Men vi harändå anledning att tro att de olika intressen som här finns, inte barahandelsblockens utan även andra länders längre ut i periferin - , NyaZeeland och utvecklingsländerna -kommer att göra sig gällande under deförhandlingar som vi nu har att vänta inom ramen för . I det sammanhangetär det i varje fall en svensk strävan och ett starkt önskemål attjordbmksfrågorna kommer att upptas till förhandUngar inom ramen för , därintresserepresentationen följaktligen blir åtskUligt vidare än vad den skullebli om man får tUl stånd bilaterala uppgörelser mellan någonting som fruLundblad kallade handelsblock. Hur den här frågan kan komma att utvecklas under UNCTAD-konferensenkan jag nu inte svara på propå om att man här skulle skapaunderlag för en samlad plan för världens livsmedelsförsöri-ning är kanske någotföre sin tid. Jag tror att man i första rummet måste försöka slå fast att dekommande handelsförhandlingarna inte skall gälla bara industrivarorna utan ävenjordbmksprodukterna och att berättigad hänsyn skall tas till u-ländernasintressen. Om vi kunde få ett sådant ställningstagande under konferensen hadevi åtminstone tagit ett väsentligt steg framåt. Slutligen frågar vad den utredning, inomValutafonden, kan komma att innebära som gäller frågan om huruvida någon formav samband skall skapas mellan de valutapolitiska åtgärderna och biståndsflödettill utvecklingsländer. Det man tror att den här utredningen kommer att gebesked om är olika tekniska lösningar och dessa tekniska lösningars innebördför valutasystemet. Det är riktigt som noterar att vi från svensksida har en betydande skepsis inför propåerna att knyta samman tillskapandet avlikviditet, dvs. de särskilda dragningsrätterna, med biståndsflödet. a. på att vi för det första inte har klart för oss hur detta skall kunnautföras så att även valutasystemets krav tillgodoses. För det andra att riskenmöjligen finns att den utveckling av valutasystemet som vi förutser kan kommaatt hämmas om den är knuten till krav på industriländerna att ha en automatiskökning av biståndet. Men den här diskussionen får fortsätta. När vi har anlagt det här betraktelsesättet är det för attvi tillmäter det tvingande behovet att få en lösning på värtdensvalutapolitiska problem en mycket stor betydelse. Tillskapandet av likviditet,övergången till andra reserwalutor och därmed frågan om de särskildadragningsrätterna kan utnyttjas, är av betydelse också för , även urden här synpunkten. Om vi inte får en lösning på de valutapolitiska problemenär riskenstor att inte bara världshandelns tUlväxt utan även den ekonomiska tillväxten ide viktiga industrUänderna kan komma att hållas tillbaka, bl. a. av rädsla föratt råka i valutapolitiska svårigheter och balansrubbningar. Eftersom det måste vara ett av de viktigaste behoven, även ur synpunkt, atthandeln fortsätter att växa och att efterfrågan på marknaderna iindustriländerna också fortsätter att växa så är det också ur deras synpunkt avvikt att den valutapolitiska reform som vi nu håller på att arbeta oss framtill kan genomföras. Därför har det här problemet två sidor. Däremot tror jag att frågan om utvecklingsländernasrepresentation vid kommande valutaförhandlingar kommer att få en lösning. Vi ärpositivt inställda till att deras inflytande förstärks och jag tror att det påflera håll också bland de mera tongivande industriländerna finns en sådaninställning. började med att säga att det är ytteriigtviktigt att gör allt som göras kan under den här konferensen för attpåverka industriländernas politik, framför allt när det gäller det finansiellabiståndet, och att flödet fortsätter och helst ökar. Men sedan kopplar hansamman denna svenska insats med ett löfte. För att åstadkomma denna påverkanskulle vi avge bindande löften i att 0,7-procentsmålet för Sverigesdel skulle uppnås /75, Med all respekt för om situationen i tror jag att ett sådant löfte allsicke påverkar de stora industriländernas inställning. Det tror jag inte hellervar syftet med fråga, utan det var ett helt annat, och jag villdärför hänvisa till att det finns ett riksdagsbeslut om detta. Det pågår enutskottsbehandling. Det blir dessutom en debatt som gäller frågan omSveriges politik på detta område . Jag vill bara påminna om att denmålsättning som ställde upp gäller en mycket diffustidsangivelse, nämligen mitten av , Vår strävan i den mån vi överhuvud taget kan påverka politiken - är att 0,7-procentsmålet uppnåtts då ochinte i slutet eller , som är risk för om detendenser som har rätt skulle komma att bestå och förstärkas. Beträffande andra fråga när det gällerSIDA;s förslag om en ytterligare uppmjukning av de svenska kreditvillkoren kanjag svara att något beslut har inte fattats av regeringen. Den linje vi kommeratt driva vid 111 har jag gett uttryck åt i svaret. Vi har ingasvårigheter att godta de önskemål som nu framställer, och det bör urderas synpunkt vara ett tUlfredsställande svar. Men här gäller också att detväsentliga för oss måste faktiskt vara att de hårda villkor som tillämpasframför allt av en rad stora givarländer mjukas upp. Det är naturligtvis föru-länderna av långt större betydelse än om de svenska villkoren bliryttertigare uppmjukade. Det finns den lilla aspekten att anlägga åtminstone attom de hårda villkoren består i de stora ländernas politik, medan små länder avtyp fortsätter att mjuka upp sina villkor, så gör vi det egentligenbara för att de andra industriländerna skall kunna få in sina räntor ochamorteringar. Det blir mer eller mindre direkta transfereringar från Sverigetill andra industriländer, och den den 7 aprU 1972 Ang. u-landsfrågorna vidden tredje världshandelskonferensen den 7 aprU 1972 Ang. u-landsfrågorna vid den tredje världshandelskonferensen politikengynnar i varje fall inte . Frågan om den supplementära finansieringen har stötts ochblötts . Jag tror för min del inte att den kommer att föras till någonlösning under den här konferensen. Den har, i varje fall som jag ser det,väldigt många svåra problem inbyggda i sig och att redovisa någon för ettstörre antal länder godtagbar teknisk lösning har jag inte kunnat finna varamöjligt. Beträffande de minst utvecklade länderna är nog densvenska inställningen att det väsentligaste som kan ske under de kommande årenär för det första att över huvud taget resursflödet i form av direkt biståndtill dessa länder ökar, för det andra att de får direkt hjälp med att lägga omstrukturen i sitt outvecklade näringsliv. Däremot vUl jag säga - eftersom frågade ommina prioriteringar - att vi anser att det är av långt mindre betydelse omdessa länder får särskUda kvoter vid olika varuuppgörelser eller om det blirsärskilda fonder för deras del. Det väsentliga är att de får ett ökatresursflöde och att de får hjälp, direkt fysiskt bistånd, med att planera omsin produktionsstruktur så att de kan utnyttja en bättre diversifiering av sinproduktion och därmed också få större möjligheter att utnyttja de marknader somnu sparsamt håller på att växa fram. Jag skall inte ge mig in i någon polemik medherr Wirmark om var egentligen står i förhållande till exempelvis detövriga när det gäller handelspoUtiken. Det skulle föra för långthär. Jag vill bara sluta med att säga att det är alldeles riktigt att den bildjag gav av vad vi väntar oss av denna konferens inte är särskilt optimistisk.Men jag vill heller inte kalla den pessimistisk därför att det beror helt ochhållet på vad man anser att förutsättningarna är. Med de förutsättningar somfinns tror jag att det just nu gäller att inta en så realistisk hållning sommöjligt. Vi åker ned i den bestämda avsikten att på vissa områden försökapåverka utvecklingen, få industrUänderna åtminstone några av dem att göravissa positionsförflyttningar och själva markera positionsframflyttningar, menockså och det har kanske inte kommit fram i själva svaret att förhindranågot som kanske vore minst lika allvarligt, nämligen att det uppstår någonsplittring bland utvecklingsländerna i fråga om olika val av politik. Skulle jag alltså vilja påstå att vi försöker intanågon hållning så är den så realistisk som det är möjligt. FruLUNDBLAD (s): - De svar som handelsministern lämnade har tillalla delar tillfredsställt mig, och på en hel del punkter var han nu meraoptimistisk i sina besked än han var i sitt första anförande. Det var mycketglädjande att höra att man tror att kakaoavtalet möjligen skall kunna gå ihamn, eftersom ett sådant besked på ett område som detta, där ärmycket intresserade av att uppnå något resultat, naturligtvis har en storpsykologisk inverkan inför en konferens av detta slag. Det var också intressantatt höra att handelsministern inte tror att handelsblocken skall direktförsämra de förhandlingar som pågår utan att man kanske också inomhandelsblocken skaU kunna medverka till fortsatta förhandlingar. Jag hoppas att den vaksamhet som handelsministernuttryckte att han kände inför åtgärderna i vårt land för att förbättrau-ländernas marknadsföring här snart skaU leda tiU resultat på detta område.Mycket glädjande var det också att höra att frågan om jordbruksproduktionenkommer att tas upp i förhandlingar, om inte i så stor utsträckning direkt iUNCTAD så dock i . Jag tycker inte att det spelar så stor roll var detsker, bara frågan ständigt är under belysning. Dessa förhandlingar är ju såväsentliga inte bara för utan också för hela världens försörjningmed livsmedel. Till slut vill jag säga att jag personligen är myckettacksam för den deklaration beträffande biståndsmålet som handelsministerngjorde i sitt svar men som jag inte tog upp i mitt första inlägg. Det är mycketvärdefullt att det just från svenskt håll påpekats att privata investeringar ioch exportkredit tUl inte får inräknas i det egentliga biståndet tiUu-länderna liksom att inte heUer återflödet av vinster till eventuellamultinationella företag eller räntor och amorteringar på storaskuldbörda får räknas av. Det är emellertid också mycket viktigt attbiståndsgivning och handelspolitik ständigt samverkar för attstmkturut-vecklingen inom både produktionen och handeln i skallkunna gå i rätt riktning. Jag hoppas att det svenska biståndet i fortsättningenskall kunna fungera på det sättet. TUl sist, fru talman, vUl jag i samband med att jag än engång tackar för svaret uttala den förhoppningen att handelsministern kommer attvara större optimist när han kommer hem från än när han reser dit. den 7 aprU 1972 Ang. u-landsfrågorna vid den tredje världshandelskonferensen HerrWIRMARK (fp): Jag tackar handelsministern för de svar han gav på minafrågor, och jag vUl något kommentera dessa svar. Det som där anförs omresursflödet till och om det internationella biståndsmålet innebär,såvitt jag fattat deklarationen rätt, att kommer att stödja tanken attfå det senare "aUmänt godtaget och förverkligat" men att vi intesjälva definitivt kommer att uttala när vi ämnar uppnå detta mal. Jag förstårockså att detta kanske i och för sig inte behövs vid konferensen, men jag hadehaft en förhoppning att regeringen möjligen ändå skulle vilja göra detta,eftersom det har rått en viss oklarhet på denna punkt. Såvida jag nu fattarhandelsministerns besked riktigt, uteslöt detta inte möjligheten av en vissförskjutning i förhällande till vad tidigare beslutat i denna fråga.Men, som sagt, vi får en debatt pä den punkten . Den andra frågan gällde SIDA:s förslag om kreditvillkoren.Jag noterar beskedet från handelsministern att regeringen inte har bifallitSlDA;s förslag och att de kraven då givetvis inte kommer att drivas vid UNCTADIII. Jag förstår också att det kanske med hänsyn till att andra givarländer ärhårdare kan vara realistiskt inför att i första handinrikta sig på det mål som har satt upp. Den tredje frågan avsåg den supplementära finansieringen.Jag tyckte att handelsministern lät väl pessimistisk i det stycket. Jag hoppasatt regeringen ändå kommer att söka driva den frågan. Om jag inte är fel Ang. u-landsfrågorna vidden tredje världshandelskonferensen underrättad,nämnde inte finansminister i sitt tal i över huvud tagetden frågan. Jag tycker det är ett dåligt omen liksom den svaga tro på att manverkligen skulle kunna uppnå någonting som handelsministern hade här . Till slut hoppas jag, fru talman, att de kommentarer somhandelsministern gav beträffande åtgärder för de minst utvecklade ländernaändå innebär att den kommer att prioritera just dessa frågori . Jag anser det vara mycket viktigt att vi här kommer fram till någrakonkreta åtgärder. A la bonne heure, ökad resurshjälp är kanske det viktigaste,men då måste vi väl hårt driva den saken, antingen inom UNDP eller genom attskapa den särskilda fond jag här talade om. Jag kanske inte har så mycket att tillägga.Beträffande frågan om när och hur 0,7-procentsmålet skall uppnås vUl jag barasäga att har, som väl känner till, antagit Förentanationernas målsättning att vi skaU uppnå i mitten av 1970-talet.Det väsentliga vi har att meddela i är att vid detta beslut står . När det gäller SIDA;s förslag är det kanske nödvändigt attjag något närmare specificerar vad jag menade. Eftersom sade attregeringen över huvud taget inte accepterat SIDA:s förslag, vill jag poängteraatt det är vissa delar av det som inte tagits upp i statsverkspropositionen.Vad som framför allt icke har accepterats är den något vaga idén om enautomatiskt verkande ränteeftergift. Däremot framgår det avstatsverkspropositionen att möjligheter till yttertigare uppmjukning avlånevillkoren har skapats. Beträffande de minst utvecklade länderna vUl jag säga attdet är riktigt som framhöll att om inte en prioritering sker avresurserna och insatserna så blir det heUer ingenting av. I vår bedömning av deolika frågor där kommer att agera tillhör de minst utvecklade ländernasproblem avgjort de prioriterade. De står i toppen på listan över frågor som vikommer att arbeta med. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed får jag anhålla om tjänstledighet frånriksdagsarbetet för deltagande i UNCTAD:sväridshandelskonfe-rens i . den 7 april 1972Kjell-Olof Kammaren biföll denna ansökan. § 15 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :ts propositioner: Nr 54 Nr 23 angående skyldighet att anmäla yrkesmässig överlåtelse och Fredaeen den uthyrningav TV-mottagare y jj Nr 45 angående vissa organisationsfrågor rörande försvaret '---------- Nr 76 medförslag till lag med vissa bestämmelser om bokföring av Nr 79angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Nr 82 om vissapensionsfrågor, m. m. § 16 Anmäldes och bordlades Nr 2 i anledning av motion angående antisemitiska inslag iSyriens politik Nr 3 i anledning av motion om åtgärder för borttagande avtrekro-norsvapnet ur stora riksvapen Nr 4 i anledning av motion om framställning till Kungl.Maj:t angående komplettering av visst uttalande av statsministern Nr 8 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar om anslag för /73 till ungdoms- ochfolkbildningsverksamhet jämte motioner § 17 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1615 avhexxHermanssonm.fi: Nr 1616 av hexxax och i avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 36 angående statligt filmstödm. Nr 1617 avhexxLovenborgm.fi. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:tsproposition nr 53 angående stöd till kollektiv skogsteknisk forskning m. m. Nr 1618 av m. fl. Nr 1619 avhexxAkerlindm.fi.avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 55 med förslag till lagom ändring i lagen (1962:38 1) om allmän försäkring, m. m. Nr 1620 av m. fl. Nr 1622 av hexxax och avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 64 angående statligt stöd för tidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotade företag Nr 1623 avhexxHamrinm.fi. Nr 1624 av ixu Nr 1625 avhenPolstamm.fi. Nr 54 Nr 1626 av herx Fredaeenden avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 67 med förslag till 7 anril1972 ' åtgärder mot narkotikamissbruket,m. § 18 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstäUts,nämligen Nr 157 () till herr jordbruksministernangående samråd före beslut om genomgripande förändringar i en jordbruksbygd: Anser herrstatsrådet det lämpligt att en statlig myndighet fattar beslut om genomgripande förändringar i en jordbmksbygd utan samråd medberörda lantbrukare? Nr 158 Hexx Stridsman (c) till herr industriministernangående förverkligande av planerna på ett koksverk vid : VUka åtgärder avser regeringen att vidta för att planerna på byggandet av ett koksverk vid skall kunna Nr 159 () till herr justitieministern angåendeanvändning av valsedlar av hålkortstyp vid val: Avser justitieministern att i den kommande propositionenom ändring i vallagstiftningen föreslå, att valsedlar av hålkortstyp skallbegagnas vid val trots att kassetter inte kommer tUl användning? Nr 160 () till herr kommunikationsministern om åtgärder rörande konkurrensförhållandena inomluftfarten: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning avnäringsfrihetsombudsmannens skrivelse av angåendekonkurrensförhållandena inom luftfarten? Nr 161 (vpk) tUl herrkommunikationsministern angående minskningen av SJ:s spårbundna trafik: VUka slutsatser anser kommunikationsministern kan dras ianslutning till den kraftiga minskningen av antalet personkilometer vid SJ:sspårbundna trafik ? Nr 162 (vpk) till herr inrikesministernangående utbyggnaden av i befintliga statliga verk: att utbyggnader av i befintliga statliga verk ståri överensstämmelse med av beslutad inriktning på § 19 Kammaren åtskildeskl. "f'"" 7 aprU 1972 ----------