prot · FV0956 · 1972-12-31 00:00:00 — Då är frågan: Skall vi nu gå vidare och ta ut de ökademöjligheterna till ledighet i form av en allmän arbetstidsförkortning, medkortare arbetsvecka eller längre semester för alla, eller är det att börjaförsöka att på olika sätt anpassa arbetstiderna till människors olika behov iskilda livssituationer? I den här motionen har vi framför allt pekat på tresaker som skulle kunna göras och som man skulle kunna böria undersöka för att iframtiden i större utsträckning än hittUls ge möjlighet för människorna att taut ökad ledighet på olika sätt alltefter den situation de är i vid tillfället;den kan variera mellan olika människor, och den kan också variera mellan olikaskeden i samma människas liv. Vi har framhållit önskemålet att få större möjlighetertill deltidsarbete i olika situationer när man har små barn, när manstuderar, när man blir äldre och kanske när man har politiska och fackligaförtroendeuppdrag eller liknande. Vi har tagit upp frågan om flexibel arbetstid och förordatatt staten som arbetsgivare skall gå före och försöka att i ökad omfattninginföra flexibel eller individuell arbetstid, som underlättar för människornaatt förena arbete med de andra uppgifter som de har i tillvaron. Det tredje förslaget är det som behandlas i det härbetänkandet från socialutskottet: möjligheten att i stället för semester ta uten längre sammanhängande ledighet . Detförslaget har framförts tidigare här i från först av och därför finns det inte anledning för migatt nu gå in i detalj och utveckla den här frågans alla aspekter. Jag vill bara peka på just det perspektiv som vi vill sedenna fråga i, nämligen att det nu gäller att i större utsträckning än tidigareta till vara möjligheterna att anpassa arbetstiderna efter människors olika,individuella behov. Det är visserligen svårt, det kanske får gå långsamt ochman kanske på olika sätt måste ta hänsyn till produktionslivets krav, menhuvudinställningen måste ändå vara den, att vi för framtiden i störreutsträckning skall tvinga oss, och tvinga näringslivet, att utforma organisationenså, att man kan anpassa produktionslivet efter människorna och inte tvärtom. Behovet av en sådan här längre ledighet underdet aktiva livet kan ha olika orsaker. Det kan vara nyblivna föräldrar som villha att helt ägna sig åt barnen än vad sorn medges enligtmoderskapsförsäkringen. I medelåldern är det många människor som upplever ettstarkt behov av förnyelse genom studier eller någon annan form av utveckling,om man tar detta begrepp i vid bemärkelse. Det höga tempot i arbetslivet ochden koncentrerade tätorlsmiljön utsätter människor för sådana påfrestningar,att en längre tids vila och miljöbyte kan vara av stort värde, utan att det ärfråga om en direkt .sjukskrivning. Rätten till en sådan längre ledighet kanockså underlätta omställning vid byte av bostad eller arbete. Den här tanken ligger helt i linje med folkpartietsförslag om en sänkt och rörlig pensionsålder. Den som sä önskar skulle kunna spara ledighetenoch därmed gå tidigare i pension. Andra, som föredrar det, skulle kunna ta uten extra ledighet vid lägre ålder och i stället fortsätta den aktiva periodennågot längre. Det här förslaget har tidigare remissbehandlats, och detfanns organisationer som var positiva, men man ansåg att frågan i första handborde lösas av arbetsmarknadens parter. Det är också vår uppfattning, men vimenar att det finns så många praktiska och ekonomiska problem - anknytningentill socialförsäkringen för att ta en enda sak som motiverar att staten härengagerar sig och gör ett grundläggande utredningsarbete för att se hur dennafråga skall kunna lösas. Då skulle man också kunna belysa utländskaerfarenheter som har gjorts, t, ex, i fråga om lärarna på , stålarbetarnai och många kategorier i det är de internationella exempel påatt denna fråga har förts till en konkret lösning som vi har givit i motionen, 1 utskottets betänkande pekar man på en enkät som skullevisa att det inte är så stort intresse för en sådan här längre sammanhängandeledighet. Det är säkert riktigt att det ir.te är så stort intresse. Detkan bero på olika saker. En orsak kan vara att man inte har konkret klart försig hur det skulle fungera. Man skall inte ta sådana här opinionsundersökningaralltför allvarligt enligt min uppfattning; man vet att det är mycken osäkerheti dem. Men det finns en liten tendens till större intresse bland yngre ochbland dem som har något längre utbildning. Det skulle kunna tyda på att man skulle få betydligt högre intressesiffror om man gjorde en liknandeundersökning, eftersom dessa kategorier kommer att vara större i framtiden.Eftersom det finns ett intresse av denna storleksordning så är det motiveratatt införa en sådan här möjlighet; det är ju bara fråga om att skapa valfrihet. Jag vill understryka att det här är enframtidssak, någonting som inte kan förverkligas eller ellernästa år. Men det är en så pass viktig och komplicerad fråga att det är dagsatt starta förberedelserna . Socialdemokraterna hade tidigare, för ett parval sedan, ett slagord - Tänk framåt! Det slagordet har man visserligenövergivit , och det här utskottsbetänkandet får väl ses som en av mångabekräftelser på det. Men det borde ändå inte vara orimligt att sträcka sig sålångt i tänkandet att man startar en förberedelse till förverkligande avmöjligheten till längre sammanhängande ledighet. Från liberal synpunkt är detganska naturligt att man försöker, när utrymmet för ledighet ökar, att i störreutsträckning än ge olika människor möjlighet att förverkliga sinaspeciella önskemål. Alla är inte lika, och alla har inte samma önskningar. Jag beratt få yrka bifall till reservationen. den 12 aprU 1972 Rätt för arbetstagare till längre sammanhängande ledighet HerrJOHNSSON i (s): Den motion som behandlas i socialutskottetsbetänkande nr 7 är, kan man säga, en kändis. Första gången den förelåg tillbehandling i var 1966. Sedan har den kommit igen, och den föreliggernu, 1972. Vi får kanske uppleva att den återkommer fler gånger trots denbehandling som den har rönt varje gång. Den har naturligtvis fått en vissförnyelse för var gång som den har behandlats i den 12 aprU 1972 Rätt för arbetstagare till längre sammanhängande ledighet ,men i sak är det i stort sett samma motion den är skriven i samma anda. 1 motionen och reservationen pekas på möjligheterna att taut den ökade fritiden i form av en längre sammanhängande ledighet än som fallerinom ramen för den ordinarie semestern; därigenom skulle man enligt motionen fåen bättre anpassning av arbetslivet till individens önskemål. Gjordaundersökningar, som också hänvisar till, har, trots att de varitbristfälliga, bevisat motsatsen. Intresset är svagt av detillfrågade var intresserade. Det är en mycket liten grupp som man frånfoUcpartiets sida tycks slå vakt om. Det pekas på behovet av en utredning om bl. a. möjlighetentill inordning i allmänna försäkringen, och det sägs vidare att denna utredningskulle belysa förhållandena för vissa gmpper i andra länder, t. ex. ,och , där vissa överenskommelser lär ha träffats. Redan i förraårets debatt klargjordes att i dessa länder förekommer helt andrasemesterförhållanden än i , varför jag inte skall ta upp kammarens tidmed att redogöra för detta. Det framgår också av utskottsbetänkandet att flertaletarbetstagarorganisationer anfört att det här är en fråga som borde lösasavtalsvägen, något som ju underströks också av . Därför skulle detväl kunna sägas att detta problem i första hand är en förhandlingsfråga och enprioriteringsfråga, som också framgår av utskottsbetänkandet. Det har tidigareframförts i utskottsbetänkande att genomförandet av en sådan här ordning skullemedföra mycket höga kostnader och att införandet av en allmän ledighet av dettaslag vid en jämförelse med andra aktuella reformer måste bedömas som mindreangelägen. Denna bedömning har enligt utskottets mening fortfarande giltighet.Utskottet vill tillägga att även om man begränsar bedömningen till att avsefrågan om hur den enskilde vill tillgodogöra sig en framtidastandardförbättring, så torde en längre sammanhängande ledighet komma långt nerpå listan. 1 den till utskottsbetänkandet fogade reservationenframgår att man inom allt fler länder via överenskommelser mellanarbetsmarknadens parter inför möjlighet till längledighet av här åsyftat slag.Det skulle vara intressant att av få höra vilka försök somförhandlings-mässigt gjorts på området från olika personalorganisationer här ivårt land och hur detta i så fall har tagits upp av dessa organisationer. Något nytt i sak har knappast framkommit i reservationenutöver de förhållanden som har angivits, och i ' anförandeframkom väl inte heller något nytt. pekar på att ensocialdemokratisk linje hade varit: Tänk framåt! påstod att vihade övergivit den. Nej, , vi tänker tvärtom alltid framåt. Men vitänker inte bara på av medborgarna, utan vi tänker på samtliga 100procent. Det är något som man borde beakta även i . De krav som framförts i motionen ochreservationen är för tillfället verklighetsfrämmande och typiskt adresseradetill viss grupp. Om man har någon mening med förslaget måste det vara en reformsom ger verklig möjlighet för alla, och så är knappast fallet här. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till socialutskottets hemställan. HerrROMANUS (fp); i gjorde, liksom herrKarlsson i i den förra debatten, ett stort nummer av att den härmotionen återkommer och att den har gjort det . Ja, herr talman,det är inte så lätt att tUlfredsställa den socialdemokratiska rUcsdagsgruppen.Tidigare har man ibland fått höra att det är något konstigt när man inteåterkommer med motioner som blivit avslagna. Det kan ju ha olika orsaker iolika fall, men ni lär ändå få räkna med att så länge våra motioner avslås ochvi tycker att de är riktiga, så återkommer vi. Och ibland kan det ju faktiskt gå som med vårt förslag omen utvidgad länsdemokrati , att förslagen bifalls såsmåningom. Vi skall inte helt ge upp hoppet om ledamöter. Någon gångkan man ju tänka om och ta intryck av de argument som framförs. Vi kommer att vara lika envetna på den här punkten som pämånga andra. Om sedan i liksom en annan framståendesocialdemokrat vUl kalla det för att vi uppträder som papegojor vet jag inte,men det får vi väl i så fall också försöka stå ut med. sade också att här slår vakt omen liten gmpp, och det skulle tydligen vara något skumt i det. Den anklagelsenkan jag inte riktigt förstå. Att slå vakt om en liten grupp är något somliberala partier och politiker ofta gör. Även den lilla gruppens rätt ochvalmöjligheter tycker vi är väsentliga. Det är ett huvudinslag i liberalttänkande. Poängen med den motion vi här diskuterar är att det inteär så angeläget längre att skära alla över en kam och se till att alla fårenmed förkortad arbetsvecka, att alla får ytterligare litet längresemester osv. Vi har kanske nu kommit så långt med den generellaarbetstidsförkortningen att det är mera angeläget att människor i olika skedenav sitt liv får möjlighet att ta ut ledigheten på olika sätt. I är man sålunda inne på tanken att gå över tillfyradagars-vecka och i stället arbeta nio eller . För tror jag inte alls att det vore en lycklig utveckling, om vi här i Sverigegick över till fyradagarsvecka med långa arbetsdagar. Särskilt för småbarnsföräldrarnatror jag att en sådan utveckling vore mycket besvärlig. Hela kärnpunkten i vårmotion är önskemålet om större individuell valfrihet, och det är en sak somockså ligger i linje med god liberal tradition. Sedan är det inte heller så allvarligt, om detta krav fördagen inte står levande för mer än en tiondel av dem som svarat på en enkät.Det får då vägas mot andra möjligheter, om man vill skapa valfrihet. Det kanvisseriigen sägas att de yngre, och de människor som har högre utbildning, istörre utsträckning är angelägna om denna möjlighet till längre sammanhängandeledighet. Men vi har inte siktat in oss speciellt på den gruppen och försökerinte att tillgodose de människornas intressen enbart. Det är inte därför som vihar fört fram detta förslag. Jag säger bara att eftersom de gmpperna får ökandebetydelse visar siffrorna ändå även om man inte skall dra alltförlångt gående slutsatser av dem att detta är ett krav som har framtiden försig. Det faktumatt stora grupper praktiserar detta system i andra länder - Rätt för arbetstagare till längre sammanhängande ledighet Rätt för arbetstagare till längre sammanhängande ledighet bilarbetarnai är ju t. ex. ingen liten grupp visar ju också att det finns intresseför längre sammanhängande ledighet. Att man har en annan semesterlagstiftning iUSA ändrar inte det förhållandet. Man har där tydligen i sina förhandlingarprioriterat denna fråga om längre sammanhängande ledighet, och det är välnågonting som vi borde kunna ta intryck av. Jag vill sluta med en fråga: Håller iBlentarp med oss i vår huvudsynpunkt att vi nu skall försöka komma över frångenerella arbetstidsförkortningar, lika för alla, tUl att få störrevalmöjligheter för människor i olika livssituationer? i (s); undrade om jag tyckte det varskumt att syssla med en liten grupps intressen. Nej, tvärtom. Man måste sysslamed alla gruppers intressen, , oavsett om de är små eller stora.Men här tycks motionärernas intresse helt ha koncentrerats på den lillagruppen. Vad beträffar valmöjligheterna har vi så stora reformeroch krav att tillgodose över ett brett fält, att man måste skjuta deindividuella och specialdestinerade frågorna . Jag tyckte också attherr själv gav svaret på sin fråga, när han sade att detta är ettönskemål vars förverkUgande ligger långt fram i tiden. Vi har i utskottetsbetänkande understrukit att av de reformer som är önskvärda kommer den som härföreslagits långt ner på önskelistan. Det dröjer länge innan den reformen kanbli aktuell, så att den stora massan kan tillgodogöra sig densamma och det ärväl meningen att också stora grupper skall få glädje av den? Slutligen pekade påbilarbetarna i och sade att det är ingen liten grupp. Nej, förvissointe. Det är en mycket stor grupp. Men vi har understrukit och det själv att man i har helt andra semesterlagar, andraarbetstidslagar och andra arbetstidsförhållanden än vi har här i , ochdärför är det inte relevant att där göra några jämförelser. HerrROMANUS (fp); För att undvika alla missförstånd vill jagbetona att vi i vår motion inte alls har koncentrerat hela intresset på dem somvill ha en längre sammanhängande ledighet. I samma partimotion har vi ocksåfört fram önskemål om större möjligheter till deltidsarbete, och det är en saksom rör stora grupper av människor, t. ex. alla småbarnsföräldrar, dem somstuderar och dem som är äldre och därför vill slå av på arbetstakten. Vi harfört fram önskemålet om flexibel arbetstid - jag tror att iBlentarp är lika medveten som jag om att det är väldigt många människor ,särskilt i storstäderna och särskilt på kontor, men också på andra håll iarbetslivet, som vill ha flexibel arbetstid, för att på det sättet kunnaanpassa transporter och annat till förhållandena på sin ort. Det är inte några små grupper. Det här kravet finns medbland andra för att skapa en större individuell valfrihet. Det är visserligensant att möjligheten att förverkliga det för alla ligger fram i tiden. mycket sombehöver utredas, och därför är det att börja. Och det är inte så oerhörtfjärran. Kan man förverkliga det i andra länder , så borde det kunna gårelativt snart även i , i synnerhet om man ser frågan i samband med enrörlig pensionsålder. Då finns ju möjlighet för den som vill att ta utledigheten i form av lägre pensionsålder, och för andra att i stället ta ut endel tidigare och gå i aktiv tjänst litet längre. i (s): pekar på att det är riktigt attdet ligger fram i tiden men säger att det finns grupper som man skulle kunnaaktualisera det för. 1 mitt första anförande ställde jag frågan till herrRomanus om vUka personalgrupper här i landet som hade aktualiserat frågan ochhur man hade behandlat den där. Mig veterligt är det inga personalgrupper somhar gjort det. Kanske känner till någon sådan grupp. Men jag trorinte att frågan är så aktuell att den har aktualiserats på något sätt iförhandlingssammanhang. Därför är det alldeles klart att man är ute i ogjortväder. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar Hyitander och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av herrar Hyitander och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 19 Jordbrukets rationalisering Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 6 i anledning av motioner angående jordbrukets rationalisering. dels motionen 1972:144 av i m. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslagtill sådanändring i bestämmelserna om kreditgarantier att även deltidsjordbrukare kundekomma i åtnjutande av dessa, dels motionen 1972:551 av m. fl. (m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhåUa om en sådan ändring avrationaliseringskungörelsen (1967:453) om statligt stöd tiU jordbruketsrationalisering m. m. att exempelvis tioåriga driftslån kunde erhållas utan denuvarande kraven på t. ex. förvärv eller arrendering av ytterligare arealer ochatt mindre rationaliseringsätgärder kunde stödjas utan strikta krav pålångsiktiga lönsamhetskalkyler, dels motionen 1972:739 av i Arrie m. fl, (c)vari hemstäUts att till Kungl, Maj:t uttalade att det fortsattaarbetet för jordbrukets rationalisering i främsta rummet borde inriktas pååstadkommande av bärkraftiga och effektiva familjejordbruk i enlighet med vadsom i motionen anförts, dels motionen 1972:1244 av m, fl, (c) vari,såvitt nu vari fråga, hemställts att hos Kungl, Maj:t begärde sådanaändringar i rationaliseringsbestämmelserna a) att deltidsjordbruk skulleerhålla samma möjligheter till rationaliseringsstöd som övriga jordbruk, b) attrationaliseringspolitiken inriktades på successiv uppbyggnad av rationellafamiljeföretag inom jord- och skogsbruk, c) att kombinationen jord skogerkändes som underlag för stödgivning, d) att enskilda personer gavs möjlighettill stöd för förvärv av rena familjeskogsbruk, e) att lantbruksnämndernautöver de ekonomiska bedömningarna även skulle utgå från naturvårds- ochmiljövårdshänsyn vid bedömningen av ett företags möjUghet tillrationaliseringsstöd, f) att stödet till s, k. animaliefabriker upphörde, g)att successiv uppbyggnad av lantbruksföretag godkändes som underlag förrationaliseringsstöd, dels motionen 1972:1268 av i Nennesholm m.fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omutredning i syfte att åstadkomma en översyn av bestämmelserna för statliglånegaranti vid förvärv av jordbruksfastighet med bostad, även om jordbruketinte var att betrakta som bärkraftigt jordbruk, och för statliga bostadslån omden tänkta bostaden låg utanför planlagt område, dels motionen 1972:1283 av i m. fl,(c) vari hemställts att hos Kungl, Maj;t skulle anhålla om utredningoch förslag om statligt rationaliseringsstöd till s, k, sambetesföreningar inomjordbruket. 1. skulle ansemotionerna 1972:1268, 1972:1283 och 1972:1244, sistnämnda motion såvitt avsågändrade bestämmelser om stöd tUl förvärv av familjeskogsbruk och till s. k.animaliefabriker, besvarade med vad utskottet i betänkandet anfört, 2. som sin meninggav Kungl. Maj;t till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen1972:1244, såvitt däri behandlats miljöhänsyn vid prövning av ärende omrationaliseringsstöd till jordbruk, 3. lämnade utanåtgärd motionerna 1972:739 och 1972:1244, sistnämnda motion såvitt avsåg stödtill successiv uppbyggnad av familjeföretag, 1. lämnade utanåtgärd motionerna 1972:144 och 1972:1244, sistnämnda motion såvitt avsågrationaliseringsstöd till deltidsjordbruk, 2. lämnade utanåtgärd motionen 1972:1244, såvitt avsåg rationaliseringsstöd tUl kombineradejord- och skogsbruksföretag, 3. lämnademotionen 1972:5 51 utan åtgärd, 4. lämnade utanåtgärd motionen 1972:1244, såvitt den i övrigt avsåg ändringar i bestämmelsernaom statligt stöd till jordbrukets rationalisering. den 12 aprU 1972 1. beträffande stöd till successiv uppbyggnad avfamiljeföretag av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), (). i (fp), Leuchovius (m) och (), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj;t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1972:739 och 1972:1244,sistnämnda motion såvitt avsåg stöd tUl successiv uppbyggnad av familjeföretag, 2. beträffanderationaliseringsstöd till deltidsjordbruk av herrar Hans son i Skegrie (c), Antby (fp), (), (), Krönmark (m), i (c) och i (fp), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj :t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1972:144 och 1972:1244,sistnämnda motion såvitt avsäg rationaliseringsstöd tiU deltid,sjordbruk, 3. beträffanderationaliseringsstöd till kombinerade jord- och skogs bruksföretag av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), (), i (c). i (fp) och Leuchovius (m), som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj;t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionen 1972:1244, såvitt avsågrationaliseringsstöd till kombinerade jord- och skogsbruksföretag, 4. beträffande vidgad rätt tilldriftslån till jordbrukare, m. m. av herrar Antby (fp), (), (). Krönmark (m), i (c), i Holmgården (c) och i (fp), som ansett att utskottet under 6 bort hemställa, att som sin mening gavKungl. Maj ;t till känna vad reservanterna anfört i anledning av motionen1972:551. HerrJONASSON (c): 1 jordbrukets utveckling och effektiviseringär rationaliseringspolitiken en viktig del. Ett starkt och effektivt jordbrukär inte bara en fråga för jordbrukarna. Den är viktig också för konsumenternaur försörjningssynpunkt. År 195 1 hade vi en åkerareal av . Nuär den , och enligt prognoser skall den vara nere i2,. Antalet brukningsenheter sjunker kraftigt. den 12 aprU 1972 vi 155 000enheter. Enligt lantbruksstyrelsens prognoser räknar man med en sänkning med 8000-10 000 enheter framöver. I samband med dessa förändringar harspannmålsodlingen ökat rätt kraftigt. Mjölkproduktionen har däremot minskat.Vi har fått en snedvridning av produktionen, och den måste vi absolut se uppmed. MjöUcproduktionen var 1951. Denminskade till 2,9 miljarder kUogram 1970. Vi har fått en tillfällig stagnationi minskningen och t. o. m. en liten uppgång av produktionen, men den torde varatillfällig. Därest vi inte vidtar kraftåtgärder får vi framöver ett underskottpå mjölk och mjölkprodukter. Det kommer naturligtvis att innebära nackdelar urförsörjningssynpunkt men också ur miljösynpunkt. Och inte nog därmed, det blirockså mindre sysselsättning. Det är främst de små företagen som står för av antalet företag hade 1 -9 kor. av brukarna varöver . Åldersfördelningen är sådan att dessa försvinner relativt snart. Prissättningen på mjöUcen har rättats till en del, menlikafullt måste man konstatera att det inte föreligger företagsekonomisklönsamhet. Det är således de små och medelstora enheterna som vi också måstestödja. En proposition med det syftet har framlagts, men det räckerinte. Många har lämnat jordbruket. Många har hel- eller deltidsarbete bredvid.Det är nödvändigt att vi på allt sätt stöder de brukare som är kvar. jordbruksbeslut förutsatte attrationaliseringsstöd inte skulle utgå till deltidsjordbruk. I hade vien annan uppfattning, och vi har det fortfarande. I motion 1244 har vi icentern begärt att rationaliseringsstöd till deltidsjordbruk skall lämnas.Motioner föreligger även på annat håll med liknande yrkanden.Utskottsmajoriteten har emellertid sagt nej.