prot · FV0986 · 1972-12-31 00:00:00 — Det är möjligt att väljare gör detta.För min del har jag inle mött den inställningen bland dem som valt mig. Och jagskulle tro att de som representerar mera befolkningsfattiga områden skulle inleheller få det rådet; Se lill att det blir ett litet antal ledamöter, så attingen kommer från de här bygderna! Men fick jag ju till slut, fru talman, förklaringentill motion och agerande. Han vill åstadkomma en borgerligsamling, elt enda borgerligt parti genom delta förslag. Och är det en affärsom inte jag blandar mig i. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Jag vill bara hell kort säga all det väldigt lätt för sig. Han skriver i sin motion och säger från kammarenstalarstol alt bevisbördan åligger dem som har intagit en annan ståndpunkt änhan själv. Jag har anfört en lång rad argument för den ståndpunkt som jagintagit; har inte anfört ett enda argument utöver detta arbetstekniska,som jag berörde ganska utförligt i milt förra inlägg. Jag skulle vUja uppmana att påta sig en litendel av bevisbördan, åtminstone för sin egen motion. 5 protokoll 1972. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle: Först vill jag säga till att vadjag sagt är att bevisbördan bör ligga på dem som vill ha ett större antal ledamöter.Det är alldeles självklart, och det tycker jag inte behöver motiveras närmare.Om man med etl färre antal ledamöter får rimligare arbetsförhållanden ochmindre kostnader, så ankommer del givelvis på den som inte vill ha det atlförklara varför han inte vUl det. Det är ju ändå del rimligare förslaget. Jagfrågar därför: Var finns bevisen för atl det skulle bli annorlunda och vadskulle bli annorlunda - om man hade 175 ledamöter i stället för 350? Skullenågol enda beslut i denna kammare då bU annorlunda? Är det inle i stäUet så, om vi skall vara uppriktiga, atlde beslut som fattas i utskotten står sig här i kammaren? 1 någon mån är judenna kammare bara en expeditionselapp för de beslul som fattas i utskotten.Nej, färre ledamöter skulle inte betyda det ringaste, ty av allade utskottsbetänkanden som kommer på vårt bord blir också utan några ändringarriksdagens beslul. Tala om för mig vad del är för nackdelar med det lägreantalet, i och ! Det är bara del jagefterlyser. Sedan sade jag inle, , alt vi skulle väljaen ledamot från varje kommun; jag sade atl den geografiska täckningen skullebli perfekt med 270 ledamöter. Det skulle inte behövas fler. Det är alldelesofrånkomligt. Jag sade också alt från vissa synpunkter kunde det vara ett braförslag, men jag förespråkade det inte, eftersom jag förslår alt det äromöjligt atl genomföra. Vidare ondgjorde sig över att jag sade atlvi skulle ha en annan instans för att klara ul hur många ledamöter vi skullevara. Det är inle bra att vi gör det själva, och varför skulle jag rala för ellförslag som är orealistiskt? I samma andelag kom då in på attFörenta nationerna vore en lämplig sådan instans, och då vill jag genastreplikera: Varför tala om sådant som inte är genomförbart? Både jag kan raljera, men då skall vi inle heller missuppfatta varandra ionödan. Om man föreslår 175 ledamöter, så ärju det ell mycketlägre antal än det nuvarande, och eftersom vi är så fastlåsta i etableradeföreställningar går det tydligen inte alt skära ner antalet på del sättet. Jagville emellertid veta varför det inte går alt göra det. Vad är det som skullebli sämre? Vidare tror jag inle alls att det är så som , all människorna ule i glesbygden vUl ha en hel massa riksdagsmän. Dettror jag inte alls att de vill. Däremot tror jag alt de vill ha brariksdagsmän, som gör ett gott arbele. Men de skulle säkerligen nöja sig med 175ledamöter, om dessa också kunde få sådana arbetsförhållanden atl jobbet blevbätlre utfört. Det kan nämligen inle vara bra alt, som vi gör, sitta här fillkl, 2 eUer halv 3 . Då kan del inte bli något bra arbetsresultat.Det kan inte vara bra för vare sig ledamöternas hälsa eller för resultatet avdet arbele de utför. HerrJOHANSSON i (s) korl genmäle: Får jag bara konstatera alt nackdelen med etlså litet antal ledamöter som del har föreslagit i sin molion, ochäven med del antal som föreslagits i reservationerna 1 och 2 av herrarHernelius och i respektive , är atl det blir ell färreantal ledamöter som kan upprätthålla kontakten med olika delar av . talar på sitt vanliga sätt om att man iglesbygderna inte viU ha "en massa" riksdagsledamöter. Men, herrSjöholm, visa på någon glesbygd i , där det finns "massor" avriksdagsledamöter! Vidare tog här upp ett resonemang, somprincipiellt är utomordentligt intressant och viktigt; han sade att det gälleratt få god kvalitet. Han ställer då kvaliteten mot kvantiteten. Vem har givitherr rätt att säga att de som blir utslagna om man följer hans förslaghar sämre kvaliteter som politiker än de som sitter kvar? Jag tycker det ärganska allvarligt alt en ledamot på detta sätt böfiar försöka kvalitetsgraderariksdagsledamöter. Men kanske är det detta som ligger bakom förslaget? Man viUkanske ha en liten församling som betraktar sig själv som en elit. För min deltar jag helt avstånd från alla sådana tankegångar och hävdar att det väsentUgaär att del finns politiker från skUda delar av som i kanföreträda sina områden och utveckla sina väljares och sina egna synpunkter. () kort genmäle; Jag vUl bara helt kortpåpeka att jag i mitt anförande, som ansåg var alltför långl,myckel utföriigt uppehöll mig vid argumentationen för etl förhållandevis högtantal riksdagsledamöter. vUl väl inle att jag skall upprepa mittanförande? Jag ber att få hänvisa tUl protokollet; där finnsargumenten. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle: Nej tack, , upprepa del inle -jag tyckte det var tillräckligt att höra det en gång. Det överskred med detdubbla den tid som angivit det var bara det jag påpekade. Görman så är del meningslöst atl ha uppgifterna om beräknad tid för anförandena.Men ta nu inte detta så allvarligt. Det är klart att man kan motivera ett högt antalledamöter. Men därmed har man inte avfärdat motiven för elt lägre antal. Jagvill vela varför del inte skulle gå med elt lägre antal, Elt land som Hollandhar inte mer än hälften så många riksdagsledamöter som vi har, trots all mandär har en myckel större befolkning. Det går alltså. Och del är klart all detskulle gå att ha 175; det finns ingen här som kan bevisa att del skulle ge eltsämre resullal. Jag sade aldrig, i , attglesbygdsbefolkningen inte vUl ha en massa riksdagsmän från en och sammaglesbygd. Jag menar att man allmänt anser att det är onödigt med så mångariksdagsmän som vi nu har, varifrån de än kommer. Resonemanget om kvaUtetsgradering begrep jag verkligeninte. Vilket antal man än bestämmer sig för blir en massa kandidaterutslagna. Alldelessäkert finns det människor som blivit utslagna i riksdagsvalen som är mycketbättre än många av oss som sitter här. Allmänheten är dessutom låst det ären annan sak, som vi inte skall gä in på när den väljer; det ärpartiinstanserna som bestämmer vilka som skall komma in i , inteväljarna egentligen. Den valsedel som är komponerad av elt antalpartifunktionärer stär sig. Del är självklart att om man sänkte antalet ledamöter från350 till 175, så skuUe många högt förfiänta riksdagsledamöter kanske inte kommatillbaka. Men det kan väl ändå inte vara ett argument för att behålla antalet.De som kommer tillbaka kanske är sämre i många avseenden, men det kan vi intereglera, . När vi gick över från tvåkammarsyslem tillenkammarsyslem var del en del som inle kom tillbaka. Skulle vi alltså då haopponerat oss därför att vi därigenom blev av med en del bra riksdagsledamöter?Det kan ju inte vara rätt. Men jag har inle kvalilelsgraderat ledamölerna. Jag förstår alt inte vill lägga sig idiskussionen om att slå ihop de borgerliga partierna till ett enda parti. Mendet skulle vara intressant att höra om inle ändå tycker alt detskulle vara bra med etl tvåpartisystem i detta land. Det skulle vitaliserademokratin och göra den bättre i många avseenden. Om man med ett bra förslagkan få en bra följdverkan, tycker jag att man skall försöka genomföra det. HerrNELANDER (fp); Frågan om atl ordna ersättare förriksdagsledamöter väcktes i en motion. Konslilutionsutskotletsavstyrkande byggde främst på invändningen atlriksdagssuppleanterna inte skulle hinna förvärva den erfarenhet och vana vidriksdagsarbetet som erfordrades för att deras insats skulle bli av värde. Delblev sålunda avslag både då och senare 1950, föreslog att ersättare skulleutses "genom fortsatt sammanräkning", som det hette. Utredningensförslag mottogs positivt av remissinstanserna men prövades inte i samband medenkammarre formen, I samband med ett motionsförslag underströkkonstilutionsut skottet vikten av att förslag om ersättare för riksdagsledamöter, avseende ersättare inte endast för riksdagsledamot som är statsråd eller talman utan även för frånvarande riksdagsledamot i övrigt, framlägges i god lid före nomineringarna till val. Med hänsyn till vad som upplysts förutsätter utskottet "all förslag efter sedvanlig remissbehandling såväl avseende ersättare för riksdagsledamöter som beträffande valför farandet kommer att framläggas under vårriksdagen 1972 ". 1 proposilionen 66 föreslås nu i enlighet medgrundlagberedningens betänkande införande av en ordning med ersättare intebara för talman och statsråd utan även för ledamot som beviljats ledighet förminst en månad. Jag har anslutit mig till detta förslag och finner det riktigt attersätlarsystemel får gälla för alla tre grupperna. Jag anser även attminimiiängden på ledigheten är väl avvägd. Redan vid behandlingen av frägan om enkammarriksdag varledamots-antalet under diskussion. Vi var många som menade alt ett lägre antal Det gick emellertid inte att få majoritet härför. Igrundlagberedningen väcktes tanken på att införandet av ett ersätlarsystemskulle kombineras med en sänkning av ledamotsantalet. Majoriteten ansågemellertid att ytterligare erfarenheter borde avvaktas innan denna frågaprövades. Själv har jag som sagt varit inne på tanken om ett lägreledamotsantal. Enkammarreformen, i vilken förvisso åtskilligt kan diskuterasoch önskas annorlunda, har emellertid inte prövats ens . Denna tidpunkt är därför enligt min mening inte den riktiga attförändra ledamotsantalet. Med hänsyn lill den korla lid under vilken nuvarandeordning fungerat och till vad utskottet i övrigt anfört i fråga ommöjligheterna att bereda olika landsdelar allsidig representation i riksdagenhar jag biträtt utskotlsmajoritetens förslag om ett oförändrat ledamotsantal. När det gäller formerna för utseende av ersättare kanolika system tänkas och motiv anföras för dem alla. Själv förordar jaggruppersältar-systemel, där alltså ersättare utses från samma parti ochvalkrets och från samma listtyp som ledamotens. 1 princip skulle man alltsåtillämpa samma regler som tillämpas när efterträdare till avgången ledamotutses. Grundlagberedningens slutliga förslag, som nuremissbehandlas, kommer i övrigt att prövas . Detta gäller t. ex.ersättarens fiänstgöfing i utskott. Jag ber,fru talman, att få yrka bifall till utskottets förslag. Ersättare för riks-dagsledam ö terna () kort genmäle: framhöll isitt senaste inlägg alt jag inte skulle ta vad han sade så allvarligt. Jag kanförsäkra , att det inte finns någon som helst risk för en sådanfatalitet. HerrGUSTAVSSON i Eskilsluna (s): Som dubbel motionär i ärendet känner jag ettbehov av att säga några få ord, även om jag med mitt inlägg bryter mot engammal god regel att inte gå upp som talare efter ett bifall till motion. Menjag lovar att bli ytterst ordknapp. Def är inte bara meningsmotstähdares argument utan ocksåfrågans ensidiga belysning som manat mig upp i talarstolen. ex. i påfallande hög grad knutits till inkomsterna för de statsråd som ärriksdagsmän. Denna frågas lösande ser jag i detta sammanhang som en bieffekt.Det hade funnits flera sätt att angripa den frägan. Huvudeffekterna är i stället som jag ser det alt det kanbli mera uträttat i riksdagsarbelet, om det antal kandidater som valet gällerreellt kan gå in i riksdagsarbetet, och atl riksdagsmännens kontakter med livetutanför underiättas. Hur är det nu? Under ulskollsdagarna ärriksdagsmännen, i vafie fall de som representerar etl regeringsparti, hårdastbundna. Behoven av att komma loss styrs följaktligen mot plenjdagarna med kändareaktioner som följd. Tillgång till några suppleanter, främst för statsråden,skulle lätta situationen indirekt på utskottssidan. Möjligheterna tillkontakter utanför måste rimligenöka, om suppleantfrågan får en vettig lösning. Är ell förhållandevis stort antal riksdagsmän en vettigordning? Jag tycker det. Vårt land är inle folkrikt, men det är stort. Det gåråt ett ansenligt antal mandat, om det inte skall bli för glest mellan riksdagsmännen.Nu anvisade i sitt första inlägg en lösning. Han talade ommöjligheten att välja en riksdagsledamot för varje kommun, en tanke somfaktiskt aldrig har dykt upp hos mig. Vi kanske har alt motse en motion frånherr nästa gång det blir allmän motionstid. ärju inte kändför att sky djärva lösningar på olika problem. Problemet med del myckna pratandet och frågandet här ikammaren kan lösas med ökad självdisciplin. Att inskränka på antaletriksdagsmän i förhållande tUl det antal som väljs anser jag vara en dåliglösning, som kan gå ul över folkliga förankring. När problemet nu ärpå väg atl lösas, är jag med anknytning till det senast sagda också tUl fredsmed att den underiiga tanken på rikssuppleanter har avvisats. Jag ansluter mig, fru talman, såsom tacksam motionär lilldel bifallsyrkande som framförts av i . () kort genmäle: Del är väl ändå onödigt atl uppta tiden på detsätl som i EskUstuna gjorde. Jag har redan klargjort att taletom en riksdagsledamot från varje kommun bara var ett inlägg i debatten för altklargöra alt det inte behövs 350 ledamöter för att täcka . Jag framhöllför i att det inle var något förslag. Del kommer ingenmotion om detta, . Till vill jag sägaatt skall man behöva länka så länge på en kvickhet alt man begär replik när maninte har rätt alt göra del, tycker jag att man skall hålla inne med kvickheten. Nio tiondelar av denna debatt har handlat omett förslag som inle ligger på bord men som en minoritet inomutskottet skulle ha önskat se där, ett förslag om en minskning av antaletledamöter i . Jag känner för min del inget behov av atl försökatillföra den debatten något ytterligare bränsle. Den tiondel eller mindre av debatten som handlat om detförslag som faktiskt ligger på bord, etl förslag om införande aversättare för riksdagsledamöter, har andals den största samstämmighet, frid ochendräkt. Egentligen finns det föga skäl för mig atl gå in i debatten. Denkritik som förekommit har varit marginell. Men jag kanske bör lämna enkommentar på en punkt. hade vissa invändningar mot den fördelningvi gjorl mellan grundlag och vanlig lag av reglerna om ersättare. Han menadeatl så viktiga ting som villkoren för atl ersättare skall få inkallas lillfiänslgöring i - lidsgränsen borde stå i grundlag ochinte i vanlig lag. Principiellt flnns det mycket som talar för dennaståndpunkt. Att vi likväl inte valt den metoden beror främst på att vi i Ukhetmed har ansett, att när man första gången inför en ordning medersättare i har man anledning att pröva sig fram. Kanske fårman rätt snarl orsak atl ändra den ordningen. Måhända visar del sig allsystemet med ersättare fungerar så utmärkt all mycket snabbi villvidga möjligheten atl inkalla ersättare. Det går då mycket lält om det gälleren vanlig lag. I elt senare skede kan reglerna införas i grundlag. Jag kan ge ytterligare en upplysning. Då regeringen valdelösningar i dessa olika marginella frågor, tog den också hänsyn till vad somframkommit vid kontakter i ärendet med partUedarna. HerrHERNELIUS (m); Jag skall inte säga att statsrådet sig -men det var bra nära - över att nio tiondelar av debatten haderört förslag som inte låg på bord. Jag kan inle finna någotfelaktigt i det. Vi kan inte göra någon åtskUlnad mellan förslag som ligger påriksdagens bord och förslag som önskar få på sitt bord, och ledamöterav denna riksdag vUl ha ett förslag på detta bord om en minskning av antaletledamöter! Det borde statsrådet visa samma respekt mot som mot förslaghan själv har lagt på samma bord. Jag är tacksam för atl sade detta. Det ger miganledning att än en gäng understryka att - mot andemeningen ikonstitutionsutskottets betänkande alt man i samband med införandel aversättare skall överväga frågan om minskning av antalet ledamöter i kammaren - nustår beredd atl i stället de facto öka delta antal. Förlåt att jag återkommer. Jag hade ingenaning om atf hade så ömma lår och var så känslig. Det var inteetl ögonblick min avsikt att kritisera eller någon annan som harvelat diskutera del lämpliga antalet ledamöter i . Jag barakonstaterade atl jag för min del inte har någon anledning att här gå inpå den delen av debatten och begränsade mina kommentarer till rätt marginellafrågor i det förslag som innefattas i proposilionen om ersättare förriksdagsledamöter. () kort genmäle: Jag finner det inte vara en marginell fråga omföreträdarna för en meningsriktning gång efter annan framför kravet på enminskning av ledamolsanlalet och fullföljer detta krav i kammaren. Jag börjar bli orolig över min förmåga altuttrycka mig. Vad jag kallade marginella frågor var de frågor som jag självbehandlade. Jag talade närmast om den lämpliga fördelningen av reglerna påvanlig lag och grundlag. Del är, sett i ett större perspektiv, en marginelleller en teknisk fråga. Jag vill således återigen säga att det anförda inte varavsett som en förolämpning mot . Ersättare för riks-dagsledam ö t er na HerrFISKESJÖ (c); Med anledning av statsrådet inläggvill jag säga att jag, vad gäller den lagtekniska regleringen aversätlarsystemel, kan hålla med honom om att systemet till en böfian inte börvara för svårl att ändra. Men del är tänkt att den nya riksdagsordningen somjag hoppas att vi kommer att få - skall kunna ändras genom ett beslut medkvalificerad majoritet. Den text som finns i den särskilda lagen bör såledeslämpligen införas i den kommande nya riksdagsordningen. Jag vill vidare passa på tillfället att säga till herrSjöholm att jag väl ändå måste invänta vad han har atl säga innan jag kanreplikera på det han sagt. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och i , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 30 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservafionen nr I av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den sornvill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 30 punkten 3 b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gavföljande resullat: Förslag till rättshjälpslag m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 2 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 24angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Utskottets hemställan bifölls. § 3 Förslag till rättshjälpslag m.m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:4 med förslagtill rätlshjälpslag m.m. jämte motioner. Genom en den 17 december 1971dagtecknad proposition, 1972:4, hade Kungl. Maj;t, under åberopande av utdragav statsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådets protokoll,föreslagit att anta de vid propositionen fogade förslagen lill 1) rätlshjälpslag, 2) lag om ändringi , 3) lag om ändring i lagen (1946:804)om införande av nya . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "Den rättshjälpsreform som föreslås innebär atträttshjälp får lämnas i rättslig angelägenhet oberoende av om denna behandlasvid domstol eller annan myndighet. Rättshjälp kan också avse rådgivning ellerbiträde i angelägenhet som inle är föremål för behandling vid myndighet. Vissa begränsningar i tillämpningsområdet för den allmännarättshjälpen föreslås emellertid. Personer i de högsta inkomstlägena äruteslutna från allmän rättshjälp. Andra juridiska personer än dödsbon skallinte kunna få allmän rättshjälp. För angelägenhet som har samband med denrällssökandes näringsverksamhet skall allmän rättshjälp kunna lämnas endast omsärskUda skäl föreligger. Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i denrättsliga angelägenhet som rättshjälpen avser. De viktigaste kostnaderna somersätts är kostnad för biträde, för inställelse vid domstol eller annan Förslag till rättshjälpslag m. m. myndighetoch för utredning. Den rätlssökande skall efter förmåga bidra tUl kostnadernaför allmän rättshjälp. Kostnadsbidraget beräknas i första hand efter årsinkomstoch försörjningsbörda enligt vissa schabloner. När det gäller rättshjälp ål misstänkt i brottmål skallliksom hittUls offenllig försvarare vid behov förordnas oberoende av denmisstänktes ekonomiska förhållanden, 1 övrigt innebär denna rättshjälp altinställelsekostnader och vissa utredningskostnader ersätts av allmänna medel förpersoner i de lägsta inkomstlägena, Någol koslnadsbidrag skall inle utgå.Frikänns den lUltalade skall ersättningen tUl offenllig försvarare, kostnad förannan rättshjälp liksom annan kostnad som utgått av allmänna medel stanna påstatsverket. Döms den tilltalade för brottet skall han återgälda statsverketsådan kostnad. Han får dock inle åläggas betalningsskyldighet med högre beloppän som motsvarar vad han högst skulle betala i kostnadsbidrag vid allmänrättshjälp. Ersättningen får -vidare nedsättas ytterligare eUer efterges omskäl föreligger med hänsyn lill brottsligheten eller den tUllalades personligaoch ekonomiska förhållanden. Syftet med den sistnämnda jämkningsregeln är atlundvika alt betalningsskyldighet åläggs som kan försvåra återanpassningen. En betydande utvidgning föreslås när det gällermöjligheterna för en frUcänd tiUtalad atl i efterhand få ersättning förrättegångskostnad som varit skäligen påkallad för alt tUlvarata hans rätt. Ersättning tUl biträden och offentliga försvarare skall kunnabestämmas med ledning av taxor, I förslaget förutsätts all taxor skall kommatill användning i betydande utsträckning, I varje län skall inrättas allmänna advokatbyråer medstaten som huvudman. Var och en skall i princip ha möjlighel alt fritt välja biträdeeller offentlig försvarare bland enskilt verksamma jurister och jurister påallmän advokatbyrå. De administrativa uppgifterna på rättshjälpsområdel skallregionall skötas av särskilda rättshjälpsnämnder. Ersättning till biträde i måleller ärende vid allmän domstol skall dock prövas av domstolen. När dél gällerrättshjälp åt misstänkt i brottmål skall domstolen pröva ansökan om rättshjälp,förordna offentlig försvarare och pröva ersättningen lill denne. För tillsyn över och samordning av uppgifterna inomrättshjälpsområdel skall finnas en centralmyndighet. Avsikten är altcentralmyndighets-funktionerna skall förläggas lill del blivandedomstolsverket." 1 della sammanhang hade behandlats den vid början väckta molionen1972:176 av i (c) vari hemställts all hosKungl. Maj:l skuUe anhålla om utarbetande av bestämmelser angående rätten attdriva verksamhet under beteckningen juridisk byrå. de ianledning av proposilionen väckta motionerna: