prot · FV09141 · 1972-12-31 00:00:00 — När behandlade en propositionom ändrad regional organisation av SJ förelåg en motion från ett antalsocialdemokrater i , och . Vi begärde iden ett uppskov med omorganisationen i avvaktan på den regionalatrafikplanering som komraunikationsdepartementet någon tid hadeuppdragit åt länsstyrelserna att utföra före . Denna vårbegäran avvisades av trafikutskottet och vår motion avslogs av rUcsdagen, som istället begärde ett nytt förslag ora SJ;s regionala organisation. Ett sådant förslag föreligger nu i förra av propositionen133 och det har med en del mindre justeringar - tUlstyrkts av ett enigttrafikutskott. 1 vår motion uttalade vi stor oro för denegativa verkningar som vi ansåg att indragningarna av distriktskontoren i , och kunde få dels när det gällde servicen tUl nu befintlig industri och övriga företag i regionerna, dels också för de tre regionernas lokaliseringspolitiska attraktivitet. I det nu föreliggande förslaget har departeraentschefen tagit fasta på denna vår uttalade oro och sora nämnts tidigare i debatten föreslagit att de tre distriktshuvudorterna i den regionala organisationen av SJ får var sin kommersiella distriktsenhet i stället för de nuvarande ban- och driftdistrikten. väsentligtkrav från vår sida delvis tUlgodosetts. Jag säger delvis därför attdepartementschefen hade föreslagit att de tre enheterna skulle fåtUlsvidarekaraktär och därför att vi anser att enheternas arbetsuppgifter fåtten alltför begränsad omfattning i propositionens text. Med målsättningen att stärka de nya distriktsenheternasuppbyggnad har vi återkoramit med en motion även , motionen 1894. I den harvi för det första föreslagit att enheterna skall få perraanent karaktär. Dethar trafikutskottet tUlstyrkt. För det andra har vi föreslagit att enheterna skalltUlföras arbetsuppgifter utöver den koramersiella verksamhet som angivits ipropositionen. I det avseendet har utskottet sagt att enheterna skall även pålängre sikt svara för en "önskvärd aktivering" av inte baraförsäljnings- utan också serviceverksamheten vid SJ. Utskottet har också ansettdet önskvärt att enheterna kan tUlföras ytterUgare uppgifter sora inte är avrent kommersiell natur, och raan föreslår att de nya enheterna skall inordnas iSJ :s fasta distriktsorganisation. Det är bra. Om SJ verkligen vinnlägger sig om att göra övergångenså smidig som såväl departementschefen som trafikutskottet har uttalat önskemålom finns det säkert möjligheter att lägga speciella uppdrag tUl de tredistriktshuvudorterna , och . Låt mig bara sora ett exempel nämna det utredningsuppdrag om Ändrad regional orginisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ ostkustbanansom departementschefen lämnat tUl SJ. Det kan med fördel i betydandeomfattning utföras från av där kvarvarande SJ-personal. Jag tycker också det är värdefullt att utskottet harpåmint om den maning som departementschefen gav inför utflyttningarna avstatlig administration från , etapp 2, om att de tre drabbade orternaborde kompenseras. och har i det nu föreliggande utredningsförslagetnämnts som lokaUseringsorter för enheter som dels kan bli värdefullkorapensation för det bortfall av sysselsättning som omorganisationen innebärpå de berörda orterna, dels kan ge möjlighet för en del som fristäUs att fåannan statlig sysselsättning och bo kvar på de orter där de är rotade ochbundna av sådant som har med bostad, familj, trivsel o. d. att göra. Enkompensation av samma slag borde också kunna ges . Den oklarhet som råder gäller dels regiongränsernaför de nya distriktsenheterna i , och , delspersonalbemanningen, åtminstone angiven i någon undre gräns. Jag tycker att dendeklaration som utskottets ordförande här gjorde var välgörande i det fallet.Den skapade klarhet om utskottets önskan i det avseendet att önskemålet att denya enheterna skaU bli som det någonstans sagts av betydande storlek. Jaghar det största förtroende för departementschefen och är övertygad om att hankommer att se till att så blU fallet. HerrNILSSON i Agnas (ra): Denna riksdags sätt att arbeta måste förvånaiakttagaren. Rytmen är ingalunda jämn. Man har skyUt på riksdagsledamöternaspratlystnad, men regeringens sätt att framlägga propositioner försvårar ocksåriksdagens behandUng av ärendena. Jag vUl uttrycka mitt missnöje med attregeringens förslag presenteras så här sent denna höst 1972, vUket har bidragittUl att tidsnöd och trötthet nu präglar behandlingen av viktiga frågor. Någonproposition kan t. o. m. synas onödig. Jag tänker då t. ex. på propositionen133, som vi nu behandlar. fjolårsbetänkande i samma fråga ärdagtecknad så sent som . Utskottet avstyrkte den gångenpropositionen 147 och avslog regeringsförslaget och anhöll omytterhgare utredning och nytt förslag om regional organisation av SJ. Någon ny utredningtUlsattes eraellertid inte, men vi har fått ett förslag som trafikutskottethar mottagit med gUlande, generaldirektören vid SJ och trafikministern tUlbehag. Ett flertal av motionärerna, som har talat här före mig, har också varitmycket belåtna. På s. 4 iutskottets betänkande står det bl. "Utskottet har vid sin granskning av propositioneninte kunnat finna att något ytterligare utredningsarbete av det slag och i denform riksdag begärde egentligen verkställts. Detta är enligtutskottets uppfattning otUlfredsställande." När man läser detta väntarraan sig ju en helt annan skrivning i fortsättningen. När jag därför hörde herrGustafson i tala här före mig kunde jag knappast tro att det var sammeSven som talade i samma ärende . Han har på något sättgenomgått en metamorfos. Jag vUl inte säga att utskottets ordförande var osympatiski sitt uppträdande i talarstolen, men jag hade svårt att förstå hur han kundegodkänna att ett rUcsdagens beslut om en utredning inte verkställts och att hankunde kommentera den saken med så raUda ord sora han här använde. Invändningar har rests mot propositionen i flera motioner.Själv har jag föreslagit att UmeådistrUcten skaU bibehåUas, och jag vUl härpassa på att yrka bifall tUl motionen 1839 av herrar och ,yrkandet vid B, första delen, som också tidigare yrkade bifalltUl. Jag kan ansluta mig tUl principen att SJ skaU drivas påett lönsamt sätt, men jag har en annan uppfattning än SJ:s ledning om hur mangör järnvägar lönsamma. I detta inlägg skaU jag begränsa mig tUl norrländskaförhållanden och Umeådistrikten. Tiden medger inte en ingående analys, raennågra saker skall jag ändå helt kort försöka slå fast. Jag anser att dencentrala ledningen i SJ inte har skött anslag och planering riktigt. Jag vetatt man t. ex. i de norra distrikten i många fall inte har kunnat erbjudatjänster och transporter därför att raan inte haft vagnar eller därför attspårkapaciteten inte räckt tUl. Förstärkningarna av spår och banvallar har gåttlångsamt. DistrUctsledningen har inte kunnat lämna offert på transporter sommed fördel kunnat ske på järnväg. Om ett privat företag hade skötts på dettasätt skulle kritiken ha varit hård. Redovisningen av antalet tonkUometer ellerantalet fraktkUogram skulle ha tett sig helt annorlunda, om det i verklighetenhade varit möjligt för järnvägen att erbjuda konkurrens. Antalet resenärer ochgodskvantiteten hade kunnat stegras utan att taxor och priser höjts, och därmedskulle efterfrågan automatiskt ha höjts. har i stället linjer lagts ned ochturer dragits in, och allmänhetens intryck har blivit att man inte kankalkylera med spårbunden transport eller järnvägsresor när man planerar. Detsom har skett liknar en ond cirkel. De rätta rationaliseringarna har försummatseller kommit aUtför sent. De rationaliseringar som efterlystes på alla nivåer ifjolårets beslut har ingen sett tUl. Jag kan inte läsa uppgiften om att dencentrala organisationen i omfattar åtta avdelningar med 1 800människor utan att fundera över om det inte är där man bl. a. skulle sökabesparingar. Låt mig därför, herr talman, betona att jag är tvivlandeinför det underverk som högsta SJ-ledningen och trafikministern förmodligenväntar sig. Jag tror inte att följden av detta blir besparingar ochändamålsenlighet, och jag tror inte att trenden i den spårbundna trafikensutveckhng skall brytas. Jag läste i tidningen att kommunikationsministerBengt sagt, att när han skuUe göra ett nytt försök att få de treSJ-distrikten indragna, så skulle besparingen av den åtgärden bli så stor attSJ:s persontaxor inte skulle behöva höjas, åtminstone inte . Detstår ingenting därom i propositionen och inte heller i betänkandet. Jag vUl isynnerhet understryka att min uppfattning är att beslutet om indragningav ett distrikt i övre kommer att ge SJ sämre villkor och mindremöjhgheter att konkurrera. Jag för min del menar att om det ändå måste ske, såär att föredra som huvudort för det som är distriktframför . Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ enligtförslaget 35 underlydande enheter, och hans distrikt omfattar en tredjedel avlandets yta. Från huvudorten är det tUl sydgränsen. Här kanman rekommendera en stunds studium av kartan. Jag vet att SJ:s personal vid distriktsexpeditionen i Umeåinte är motståndare tUl rationell utveckling, men de måste eftersora dekänner geografin bättre än vissa andra fråga sig om det som genomdrivsverkligen svarar mot SJ :s grundprincip att distrikten skall vara effektiva.Det sista vUl jag understryka: svarar detta verkUgen mot själva grundlinjen hosSJ, att distrUcten skaU vara effektiva? Jag vUl också protestera raot brådskan som är så stor inte kan invänta resultatet av den regionala trafikplanering som Kungl.Maj:t har uppdragit åt att utföra. Man kan inte särskUja SJ:strafik från annan trafik. Jag vUl också pårainna om att kommunikationsministernganska , jag tror , har signalerat om en styrning frånlandsväg tUl järnväg av den långväga godstrafiken. Jag vet inte om det var enförflugen tanke eller felrecenserat i det organ jag har läst, men jag tror attdet ligger en verklighet bakom, och då kan man fråga sig hur det går attförsvara att administrativa ledningsenheter i utplånas - just deenheter som skuUe ha effektuerat departementschefens intentioner. När man talar så vackert om de kommersiella enheterna det gjorde också vUl jag gärna tro att dessa enheter skall blipermanenta och betyda någonting, men hur skall undersökningar ochprospekteringar kunna göras då det gäller t. ex. den blivande ostkustbanan, omman tagit bort personalen? Man måste väl då föra dit personal, och det kostarockså pengar. Just i det läget, när man faktiskt har sagt att man skall utredaostkustbanan, är det självklart att driftsledningen i bör ha möjlighet attvara med, vare sig den kallas distriktsledning eller får något annat nytt namn. Så tUlsist några detaljer! Vi vet att flottningen i upphör om något år.Älv efter älv upphör att vara flottled. Det kan betyda att det finns pengar atttjäna för en rätt skött SJ-trafik. Det förekommer redan nu transporter av virkepå järnväg, t. ex. från . Förvisso skulle andra linjer kunna användasför liknande transporter. I det läget behövdes Umedistriktet med välorienteradpersonal och beläget på nära håU. Och därtUlkan jag inte låta bli att tänka så här: skaU bli primärcentmm - det skaU beslutas dennavecka. Det är en sällsam present från statsmakterna vid kommunens upphöjelseatt den mister SJ:s distrUctsförvaltning med en minskad trafikservice,negativa verkningar, bortflyttning osv. Riksplaneringen har enmålsättning som motverkas. Det är en underlig motlokalisering. Precis när raantalar om lokalisering till t. ex. av FOA och statens bakteriologiskaanstalt, företar staten själv en lokalisering från . Sora sagt: Titta påkartan och fundera över ora det i praktiken koramer att slå så bra, om det ärden besparing som skall göra att biljettpriserna inte går upp! VUl och kan den personal det gäller flytta? Med ganskakort varsel skaU den kastas ut i andra landsdelar. Själva anser deanställda att utsUcternatUl inplacering på andra huvudorter eller på orten inte är stora. Om - jagbetonar om - personalminskning och därmed besparing skall ske, raåste de juhelst bort från SJ. de sitter i raed sin lön eller åker tUl Gävleeller , så kostar det lika raycket. Svaret är väl att vissa platser såsmåningora blir toraraa och att de då skall dit. Det förefaller mig ganska löstskisserat. har jag ställt mig en liten fråga som jag nu kansketörs framföra offentligt: Hur vore det om SJ arrenderade ut trafiken på ÖvreNorrland tUl privat företag? Jag känner män som på har byggtupp bussföretag och åkerier som bär sig, fastän de möts av restriktioner avohka slag från statsraakternas sida; skatter, avgifter, tUlståndstvång ochibland nästan Ulojal konkurrens tUl trots har de skapat raöjligheter tUl resoroch transporter, berett arbete åt raänniskor och gett sin bygd service ochtrivsel. I är t. o. ra. Skulle inte SJ kunnaöverlåtas åt någon som hade handlingsvilja och framsynthet? har jag i och för sig en mycket god tanke om BengtNorling - han är ett av de statsråd som jag faktiskt betraktar med särskiltstor sympati, och jag vUl inte ifrågasätta hans goda vilja eller uppsåt. Menjag tror att han haft rådgivare sora kanske inte varit så väl insatta i ämnetsom man skuUe ha önskat. Ändrad regional organisation av SJ HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: i Agnas tyckte att det härorganisationsförslaget var löst skisserat. Jag raåste nog bekänna att jagtyckte att anförande var ganska löst skisserat och kanske inteutraärktes av den stora sakkunskap när det gäller järnvägsdrift som hos andra. i Agnas sade en sak som var riktig, nämligenatt det i propositionen inte finns någon samraankoppUng raellan hotet om enoraedelbar taxehöjning å ena sidan och genomförandet av den här organisationenå andra sidan. Det är riktigt - det finns ingen sådan koppUng. En sådan gårheller inte att göra. De ekonomiska fördelarna av en sådan här organisationsförändringkomraer nämligen på Utet sikt av den enkla anledningen att det inte är så somherr i Ägnas befarade, näraligen att det är meningen att folk skallbort från SJ. SJ avskedar inte någon personal, och därför koramer organisationsförändringarnaatt ge ekonomisk effekt först på Utet . i Agnas säger att jag genomgått en stormetamorfos sedan jag stod i talarstolen förra gången för att diskutera den härfrågan. Jag kanske får påminna om att jag i förra årets debatt sade, att jaghade försökt finna förutsättningar för en kompromisslösning. Det var då intemöjUgt. Den nya proposition som kommunikationsministern lade fram gavgrundvalen för en sådan kompromisslösning. Vi företog ytterligare ändringar ipropositionen genom att det visades god vilja från olika håll. Vi åstadkom attdess orter - , och - får perraanenta distriktsenheter, soraenligt utskottets bestämda uppfattning skall göra ett effektivt arbete för SJoch utföra en aktiverad kommersiell verksamhet och serviceverksamhet. Jag villpå nytt säga; Underskatta inte detta. Ändrad regional organisation av SJ HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle; Jag sade redan från början att tiden intemedger ingående analys. Jag sade också att jag bara kunde ta upp vissa saker.Jag är medveten om att det märktes. Men å andra sidan iGöteborg påstår att jag inte är expert har vi läst ett betänkande från demsom är experter, där jag och även SJ-folk som jag har kontakter med har sattmånga frågetecken. Utskottets ordförande framhåller att ingen personal skallbort. Det var detta jag sade. Det tycks som om ingen skaU bort. Men hur kan detdå bli bUligare om personalen sitter i än om den sitter i ? Vad fick i kompromissen? Jo, den kommersiellaenheten. All right, säger jag, vi tar den då. Men om den skaU fungera ochpersonalen inte skaU bort; hur kan det kosta mindre? Hur kan det blibesparingar? Jag har hemskt svårt att begripa hur det går tUl, men det kanskeberor på att jag inte är expert. Då kan jag få höra av utskottet hur det gårtill. Man har kvar samma personal raen flyttar sedan tUl en annan ort. Hur kanman på det sättet göra besparingar? i (fp) kort genmäle: Vad jag sade var att ingen personal avskedashos SJ och att de ekonomiska fördelarna av en omorganisation sker på längresikt. Det finns något som heter naturlig avgång, vilket i Ägnaskanske har hört talas om. Vi gör inte anspråk på att vara några särskilt storaexperter i trafikutskottet, men vi har försökt att lyssna tUl experter. Vi harockså haft kontakter med de anställdas organisationer. Jag vUl på nyttunderstryka angelägenheten av det är jag säker på att ävenkommunUcationsministern är villig att understryka - att denna omorganisationsker i nära samarbete med de anställdas organisationer. Då behöver farhågornaför att det skaU ske plötsliga uppbrott utan att de anställda får tUlräckligtid på sig för att planera inte besannas. i Agnas (m) kort genmäle: Det senaste i sadeviU jag tacka för. Det han betonar är verkligen värt att understryka. Men ettsådant yttrande som att han hoppas att jag har hört talas om naturlig avgångtycker jag är nästan onödigt. Jag kan ändå inte begripa hur man iUraeå har resurser, personal och möjligheter att tjäna den transport och dentrafik som man vill tjäna. Om den kommersiella enheten skall fungera, måste denha folk. Att det kan bli bUUgare därför att det kallas någonting annat har jagsvårt att förstå. Av det som sägs i denna debatt finns mycketsom vore värt bemötande från min sida, men jag kommer inte att medverka tUl attdebatten blir längre. Det har flera orsaker. De två viktigaste är dels att jagav princip undviker att debattera enhälUga utskottsbetänkanden, dels att denärade kammarens tid är tUlräckligt ansträngd ändå. Jagförlitar mig på, herr talman, att jag vid något annat lämpligt tUlfäUe,när diskuteras och när det åtminstone finns en Uten om änaldrig så anspråkslös reservation fogad tUl utskottsbetänkandet, skaU kunnaknyta an tUl den debatt som har förts rörande statens järnvägars regionalaorganisation. i (fp) kort genmäle: Jag vUl bara konstatera att en avanledningarna tUl att kommunikationsministern inte deltar i debatten är att hanhänvisar tUl vad ett enhäUigt utskott har anfört. Det måste innebära att haninte har några invändningar att göra mot vad utskottet säger. Ändrad regional organisation av SJ HerrOLSSON i SundsvaU (c); SJ :s verksamhet och den sysselsättning dennaverksamhet ger underlag för är av mycket stor betydelse för åtskilliga ortersexistens och framtida utveckling. Ange, som har berörts här något tidigare, är en av dessaorter och har en gång byggts upp kring SJ:s verksamhet. Genom fortgåenderationaliseringar, innebärande personalinskränkningar, har antaletSJ-anställda där successivt minskat. Av centralortens - tidigare Ange befolkning på ungefär 4 000 personer är dock nära 700 anställdahos SJ. I årets proposition nämns inte Ange vid namn, medan ortenomnämndes mera i förbigående i fjolårets proposition. Ange påverkas dock avorganisationsförslagen dels genom den samordning av maskintjänsten somföreslås, dels av förslaget om överensstämmelse mellan läns-ochdistriktsgränser, som något minskar underlaget för verksamheten där, eftersomen del av det nuvarande distriktet ligger inom . Men det är svårtatt dra säkra slutsatser om förslagens följder för Ange. Dock kan konstaterasatt remissinstanser med särskilt ansvar för UtveckUngen inom kommunen och inomlänet stäUt sig mycket kritiska tUl omorganisationsförslaget urregionalpolitisk synpunkt. Jag har i motionen 1901 - liksom i en motion ianledning av den då avlämnade propositionen tagit upp frågan om SJ:s framtidaverksamhet inom Ange kommun. Mot bakgrund av regionalpolitiska synpunkter harjag i motionen yrkat dels att skulle uttala sig för att SJ:s totalaverksamhet där inte får minskas genom de föreslagnaorganisationsförändringarna, dels att förutsättningarna för utbyggning av SJ;sverksamhet i Ange borde prövas. Som jag nämnt är sysselsättningen inom SJ av avgörandebetydelse för Ange. Befolkningen inom den nybUdade kommunens område har sjunkitår . Trots lokaliseringspolitiken har det inte varit möjligt att skapaerforderliga nya arbetstillfällen såsom kompensation för den lägresysselsättningen inom såväl SJ som inom jordbruk och skogsbruk.Befolkningsminskningen måste bringas att upphöra, om inte underlaget församhällsservicen skaU bU alltför litet. Med hänsyn tUl centrala läge ilandet och i SJ:s trafiknät anser jag att det finns starka skäl att allvarligtpröva frågan om lokalisering av nya SJ-enheter tUl Ange. Tyvärr avstyrkertrafikutskottet mitt förslag, och jag får finna mig i detta med hänsyn tUl utskottets allmänt positiva skrivning i Ändrad regional organisation av SJ Det är självklart att SJ - liksom övriga både statliga ochenskUda företag - måste sträva efter att göra sin verksamhet så lönsam sommöjligt. Men SJ måste i detta faU som den störste arbetsgivaren på orten kännaett speciellt ansvar när det gäller att skaffa ersättningsarbetstUl-fällen. InnanpersonaUnskränkningar i orter med sysselsättningssvårigheter beslutas istatlig verksamhet borde förutsättningarna att skaffa nya arbetstillfällenprövas. SJ:s och övriga statliga verksamheters strävan efter lönsamhet måstevägas mot samhällets kostnader för att ordna andra sysselsättningar. Totaltsett tjänar inte samhället något på SJ:s eventuellt förbättrade ekonomi, om denäts upp av sarahällets kostnader för lokalisering till berörda orter. Vi måstefå en totalsyn på statlig verksamhet och finna former för samordning mellandenna och sarahälls-ekonoraiska och regionalpolitiska raålsättningar. Utvecklingen av SJ;s verksarahet i Ange har skapat orobland kommuninvånarna i aUmänhet och bland de SJ-anställda i synnerhet. Enligtuttalande från SJ:s driftdistrikt i beräknas den fortgåenderationaliseringen medföra att av nuvarande arbetstUlfällen i Angekoramer att bortfaUa . torde antalet SJ-anställda oberoende av propositionen komraa attminska, bl. a. genom nya bemanningsregler för lok och genom utökadfjärrblockering. Dessutom har flyttning av lokledningsfunktionen från Angetill SundsvaU aktualiserats. Det är ett förslag som inte rainst från fackligthåll har mött stort motstånd, och starka skäl har från det hållet åberopats moten flyttning av berörda funktioner. Detta är exempel på rationaliseringsåtgärder som riksdagensjälvfallet inte skall ta stäUning tUl utan som SJ:s ledning har att utreda ochbesluta om inora ramen för de aUmänna riktlinjerna för verksamheten. I fjolårets av godkända utskottsbetänkandeframhöll trafikutskottet att en icke oväsentlig rationalisering ägt rum på detlokala och det regionala planet och att ytterligare sådan kan genomföras menatt även härvidlag regionalpolitiska synpunkter bör beaktas. Utskottet erinradedärvid om de motionsledes framförda synpunkterna beträffande SJ:s organisationi Ångeområdet - detta var alltså . När det gäller årets utskottsbetänkande är jag glad överatt utskottet även nu uttalat sig speciellt om Ange och bland annat framhållit:"Utskottet förutsätter också i enlighet med sitt uttalande vid fjolåretsrUcsdag att beträffande SJ;s organisation i regionalpolitiskasynpunkter vederbörligen beaktas." Huruvida uttalande i fjolhittills påverkat SJ:s planer känner jag inte till. VäsentUgt är attytterligare flyttningar av olika funktioner från Ange kan förhindras och att SJaUtså bibehåller en decentralisering av verksamheten. Jag har inget yrkande, utan jag vill endastuttala den förhoppningen att den starkt positiva skrivningen iutskottsbetänkandet beträffande verkUgen skall beaktas och attrimligt regionalpolitiskt hänsynstagande skaU göras vid komraande planeringarinom SJ. HerrLARSSON i (fp): betänkande nr 22 som vi nubehandlar gäller ändrad distriktsindelning i SJ:s regionala organisation. Detföreslås att de nuvarande distriktsexpeditionerna i , och Uraeåskall dras in. Denna fråga var föremål för bedömning förraåret och begärde då nytt förslag efter utredning innan raan beslutadei ärendet. får vi tUlbaka förslaget praktiskt taget oförändrat med bara denUlla skUlnaden att man tills vidare skaU behålla kommersiella enheter på deorter som är föremål för indragningarna.