prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — På den här punkten har jag inte något yrkande,men jag tyckte ändå att det fanns anledning att beröra frågan och just lämnauppgiften om vad det verkligen kostar. De som hur lyssnat på mig - det är väl nägra stycken -undrar: Är Wennerfors helt negativ till stutistiska centralbyrån, tillstatistik och tiU statistiska undersökningur? Den dominerandedelen av aU statistik är naturligtvis av värde för samhäUet och förarbetslivet. Jag är också Övertygad om att den övervägande delen utnyttjas avstatistikkonsumenterna. Men jug är emot den onödiga stutistiken, och dethoppas jag utt flertulet av kammarens ledamöter är. Det stora antalet orördastatistikbuntar är jag emot. Frånvaron av prioriteringar i ett kärvt ekonomisktläge är jag verkligen mot. Jag ber,fm talman, att få yrka bifall tiU reservationerna 1, 3 och 4 c. () kort genmäle: säger att man skall säljastatistik, men en fömtsättning för att med någon framgång kunna göra detta ärväl att statistiken är aktueU. Uppgifterna får inte ligga ett tiotal årtillbaka i tiden. Man måste se tUl att den håUs så aktuell som möjligt. Manskall naturligtvis inte räkna för räkningens skull. talar omonödig statistik. Någon sådan skall man inte framställa. Jag förmodar attsamhällets ambitioner inte ligger i att få frum stutistik som inte behövs. Jug och alla andru som sysslut mednäringslivets problem vet av erfurenhet att statistik behövs som ett nödvändigtunderlug vid murknuds-föring av varor, för investeringsberäkningar o. d.Givetvis efterfrågar man då en statistik, som är så uktuell som möjligt. HerrWennerfors har inte anfört några andra skäl än att man skall skjuta påstatistikräkningen i nuvarande statsfinansiella läge. Jag tror att man kananföra lika angelägna statsfinansiella skäl för att vi får företagsräkningenutförd så skyndsamt som möjligt. HerrWENNERFORS (m) kort genmäle: Får jag ställa en fråga tUl vi inte ändå ta hänsyn till det ekonomisku klimatet och till detillgångar vi har? HerrGREBÄCK (c) kort genmäle: Vi skall naturligtvis avväga och prioriteru isumhället. Något annat bör vi inte göra i det ekonomiska läge vi befinner ossi. Jag anser att denna företagsräkning är så pass angelägen att medel börställas tUl förfogunde för att genomföra den. () kort genmäle: Jag tror att allu är överens om att företugeni värt lund verkligen har svårigheter. Vi är aUa beredda att göru uUt för uttminsku dessu svärigiheten Men vi i moderutu samlingspartiet kan inte inse uttett genomförande av företagsräkningen skulle minska svårigheterna för desvenska företagen. Även om uppgifterna bUr litet gamla, vUket i ett tidigure inlägg, innebär inte dettu ett tungt vägande skälvarför vi skuUe genomföra företugsräkningen. (vpk): Jug hur bifogut ett gunsku långt särskiltyttrunde till utskottets utlåtande och kun därför fatta mig kort. Beträffunde ytterligure levnudsnivåundersökningur är juggivetvis positiv. Vud jug har velat trycka pä är att man med utgångspunkt frängjordu undersökningur och utredningur måste börju vidtu konkreta åtgärder förutt förbättru löneurbeturnus och folkflertulets villkor. Tu bara hälsokonferensen som TCO hade , därlaborator återigen upprepade hur en stor del av de svenskalönearbetarna redan hur slagits ut och hur ullt fler riskerur att slås ut ururbetslivet och plucerus på skyddade verkstäder. Det är ganska självklart att målet för samhällsplaneringenoch för planeringen inom arbetslivet bör vara att varje människa skall ha rätttill bevurud fysisk och psykisk hälsu. Sä fungerur det inte för närvurande.Därför måste mun när mun diskuterur dessa frågor klurt unge vilku mål munsträvur efter och hur mun vill ändru på suker och ting. Det är ulldelesuppenburt att det kun mun buru göru genom utt ge löneurbeturnu meru makt. Vi har frän kommunisterna riktat starkkritik mot utt låginkomstutredningen inte fick fullföHu sitt urbete. En positivöppning för det fortsuttu urbetet kun ändå noterus i och med utt regeringentillsutt läginkomstutreduren Per som särskild sukkunnig för uttinventeru forskningsresultut, stutistik m. m. om vud mun kullur välfärdsutvecklingeni . Välfärdsutvecklingen ur väl inom purentes sugt ettmissvisunde ord. a. låginkomstutredningen och gjorda LO-utredningar om förhållundenui urbetslivet hur närmust kartlagt bristen på välfärd för storu grupper. Det hur lovats att Per utredningsarbete skallavslutas och redovisas . Per deltog själv vid föredrugninguri civilutskottet, och hun sude utt huns rupport kunde väntus inom en månud. Jugvet inte om den ännu är avlämnud, men den bör annurs kommu inom de närmustedugurnu. Det är då rimligt utt uvvuktu den rupporten och förslugen i densummu,innun mun beslutur om fortsättningen. Per hur i en urtikel i tidskriften drugitden väsentliga slutsatsen av utvecklingen och materialet ilåginkomstutredningen utt någon inkomst- och välfärdsudämning knuppust ärmöjlig utun reformer som rubbur gmnddrugen i sumhäUets nuvurunde struktur - främstinom produktionslivet. I klurtext innebär den slutsatsen utt mun måste börjuändru på ägunderätts- och muktförhållundenu för en utveckling mot ettsociulistiskt sumhälle. Jug uvvuktur med ett visst intresse Per Holmbergsrupport, vud den kun innehållu och om den utöver inventering uvforskningsresultat och stutistik och förslag till ytterligare statistikproduktionäven skaU innehålla några förslug till mål för sumhällspluneringen. Beträffunde en purlumenturisk utredning omvälfärdsbedömningur hur jug ställt mig skeptisk. Jug menur utt det måste vurapartiernas uppgift utt klurare formuleru vilku mål mun vUl sättu försumhällspluneringen. När mun tittur pä reservutionernu och motionernu mäste munväl sägu sig, utt vi först måste söku komma överens om vilket slags stutistikvi vUl ha. Bruttonationulberukningarnus otillräcklighet som mätare är viöverens om, och det frumkommer i motionernu. Men centerpurtimotionen 774 ochherr motion 1444 ungriper problemet frän helt skildu utgångspunkter.Centern vill ge mindre mukt ät den murknuds-ekonomisku prissättningen när detgäller att få mått på vud som skull betecknus som välfärd. Den folkpurtistiskamotionären vill däremot ge ökud mukt åt murknudsekonomisk prissättning genomatt prissätta produkter som inte är prissätta. Det där går ju inte riktigtihop, och jag kan förstå att och medlemmar i utskottethur behov UV att döHa motsättningen genom utt göra reservationen 2 kort ochintetsägande. Vud slutligen beträffur urbetslöshetsstutistiken finns detsiffror som tyder på utt den summuntugnu urbetslösheten ochundersysselsättningen omfuttur cirku en hulv miHon människor, som inte kunberedus sysselsättning eller full syssselsättning uv det kupitalistiskunäringslivet. Med full sysselsättning måste mun med nödvändighet mena utt ullusom vill hu arbete också skull ha möjlighet utt få detta. Omöjligheten för det kupitulistisku näringslivet utt klaruden uppgiften ur väl den främsta orsaken tUl att mätmetoderna och redovisningenav untulet urbetslösu är sä ofullständigu. LO-ekonomen hur i förstu numret uv Folket iBild -Kulturfront uttulut sig för en utvidgud urbetsmarknadsstatistik ungefärpå det sätt som jug hur urgumenterut för i det särskildu yttrundet. Och hun hurmed rättu understrukit utt mun nu bör ge en bild uv oförmägun hos värtekonomisku system utt skupu urbete åt ullu som önskur det. Jag vill ytterligare understryka vad jag sagt i detsärskilda yttrandet: "En arbetslöshetsstatistik, som mäter och redovisarhela arbetslösheten och förändringarna i denna, skulle vara ett utmärkt vapenför lönearbetarna och stimulera kampen mot arbetslösheten och den regionalaobalansen samt skapa allsidiga arbetsmarknader i olika regioner." Det är därför angeläget att gesresurser för utformningen av ett enhetligt arbetsmarknadsstatistiskt system sominnebär kontinuerlig mätning och redovisning av helu urbetslösheten. HerrMÖLLER i (fp) kort genmäle; böriude med att säga attbeträffande ytterligare levnudsnivåundersökningur är hun givetvis positiv. Menhun hur gått med på utt inte reservera sig i utskottsbetänkandet. Där uvstyrkerhan den levnudsnivåundersökning som nu tre år i radhar begärt att få göra men inte fått tillstånd till. Vidare säger att nu är Per klar medsitt arbete om icanske en månud och därför kun vi uvvuktu resultatet av det.Men eftersom den uUmännu motionstiden är över för i är kun vi här i riksdugeninte senare ändra på det begärda avslaget till , utanhela nästu budgetär kommer utt förflytu innun vi får möjlighet att futta ettnytt beslut som träder i kraft och som gäller en levnadsnivåundersökning förstdärefter. En sådan undersökning kommer man i så fall inte utt få gjord ens - så som det ser ut . När , inte minst i sitt särskUda yttrande,säger utt vud som främst behövs är konkretu åtgärder sä kryper hun bakomattityden utt får mun inte ullt så tur man inget. Vi har en rad motioner -över1 000 stycken i som behundlur just konkretu åtgärder. Här ärett enda betänkunde som gäller att få bättre mått på välfärd. Då säger mun nejpå den konkretu punkt som är uppe till debutt. Det ur det jug tycker är Ula attmun gör från kommunistiskt håll. TUl slut ungrep mig och sade utt mun i dennumotion från folkpartihåll vUl sätta priser på sådunt som det inte finns priserpå. TUl det viU jug bara anföra utt till stor del har läst fel imotion 1444, för där påpekas det, utt genom utt unvändu s. k. skuggpriser även kullade alternutivpriser, dvs. räknepriser och ulltså inte verkliga prisersom säHarna tar ut av köparna - så får man bättre underlag för beräkningarna änom man använder just de marknudsekono-miska, renodlade företagsekonomiskapriserna. Det är aUtså tiU stor del tvärtom, . Vi vUlha en samhällsekonomisk bedömning och inte en strikt marknudsekonomisk. HerrGREBÄCK (c) kort genmäle; När mun läser särskildayttrande ser mun frumför sig bUden uv ett sumhälle som i det närmuste befinnersig pä minens brunt och som lever på skuggsidun uv jordklotet. Men när detgäller att komma tUl rätta med detta så vet vilka medel som skallanvändas - som den skicklige politiske Ulusionist han är. Simsalabim: Det måstevara partiernas uppgift att föreslå konkreta åtgärder för att lösasysselsättningsfrågorna, åstadkomma regional bulans, förbättralåglönegmppernas, barnfamiHernas och pensionärernas villkor, minsku inkomst-och förmögenhetsklyftorna, tvinga ned matpriserna, rekordhyrornu ochkommunulskatterna sumt förbättra urbetsmUjöernu och öka de anställdasinflytande genom makt åt lönearbetarna och lagstadgade rättigheter somunderlättar kumpen på urbetsplutsen. Vänsterpurtiet kommunisterna harhämtinnan angivit klaru alternativ. Ja, nog behövs det en revolution för att genomföra någotdylikt, även om det skall varu en fredlig revolution enligt det senusteutkustet till partiprogram för kommunisterna. I och för sig känner väl ulla politiska partier unsvurinför dessu frågor. Jug vill visst inte heller förneku att problemen finns. Menjag tror inte att det är sä enkelt utt kommu till rättu med dem som att föHakommunisternus recept i dettu fall. (vpk) kort genmäle; Jag har inte försökt att komma undan frågan ombehovet av ytterligare levnadsnivåundersökningar, men detta är, som själv sade, ett stort frägekomplex, och vad jug betonut är att densärskUdu utredure som är tillsutt för dettu ändumål själv inför utskottet hursagt, att hun räknur med att om en månad lägga frum en rupport om hur dettuurbete skull förus vidure. Den kommer inte buru utt hundlu omlevnudsnivåundersökningen utun ocksä om hur dennu skull kunnu kompletterus päolika punkter. Utgångspunkten för mitt ställningstugunde har vurit att mun böruvvuktu dennu rupport. Beträffunde frågun om prissättningen hjälper det vidureinte särskUt mycket att tillämpu skuggpriser. Innebörden uv motionär ju utt mun skull öku den murknadsniässigu prissättningen, och det är denmotsättningen jug hur påtulut. Centerpurtiet vill minsku den murknuds-mässiguprissättningen och vill öku den. Trots dettu kun mun skrivu ihopsig i en gemensum motion, där mun föreslår en parlamentarisk utredning som kuntu itu med dennu fråga. Mun måste i rimlighetens numn först försöku kommuöverens om vUku mälsättningur en purlumenturisk utredning skall urbeta efter. säger utt jag i mitt särskilda yttrandetecknar ett sumhälle på ruinens brant. Jag vUl inte påstå att så är fallet, mendet är ulldeles uppenburt utt välfärden är synnerligen ojämnt fördelud i dettusumhälle, och det är det jag velat understryka. Vad jug därutöver velut tryckupå i mitt särskildu yttrunde och i mitt inlägg är utt det inte räcker med uttburu tulu om behovet uv nyu mått för välfärd. sude utt vad folkhungrar efter är nyu välfärdsmått. Men vad folk hungrar efter t. ex. ute päarbetsplatserna - det gäller både arbetare och dänstemän -är att få sådanamaktbefogenheter mot dem som äger företagen att de kan driva igenomförbättringar i arbetslivet. Man kun inte skiHu dessu suker från vurundru, utunden sumhällsekonomisku målsättning man viU ha och det sätt på vilket man villbefrämja den hör ihop. Här hjälper det inte med prat och med tusen motioner,, utan här fordras det äntligen konkretare resultut, och sådunu hurvi unvisut vägur till. HerrMÖLLER i (fp) kort genmäle; Jag är säker på att nästan alla ledamöter häri kammaren är överens om utt det i vissu full kun vuru nödvändigt utt korrigerumurknudsekonomin - och de i allmänhet företagsekonomiska kalkyler som där görsav både företag och myndigheter - med andra prissättningar. Man kun därvidändru pä de priser som tus ut och blund annat unvändu subventioner. Gör muninte det, måste man ibland helt förbjuda de företeelser som man mindre gärnauccepterur eller se tUl utt stuten själv utför det som inte blir lönsamt -alltså förbud eller statlig direkt dirigering! För ett decentruliserutbeslutsfuttunde kun det därför i vissa full varubra att mun använder de marknadsekonomiska metoderna. Men dä skall man användadem sä att man närmare ansluter till de välfärdsmått man vUl hu och den bredurevälfärdspolitik som mun vill bedriva för människornu i stället för utt enburtunvändu bedömningur som är strikt företugsekonomisku. Vud tUl slut beträffur uttrycket "hungrur efter fleraoch bättre välfärdsmått" är det självfullet i och för sig inte måtten somär det viktiga. Men om mun lyssnur t. ex. på miHödebutten finner mun, utt detinte bura är så utt folk vUl hu en bättre miHö i oliku hänseenden. 1 nästu steggäller naturligtvis frågun hur vi skuU genomföru dettu. Hur skall vi i en delfall förbjudu vissu ting och i andru full subventionera frum vissu resultut?Därför ligger det i djupet uv dennu bredure syn ett slugs hunger efter mätt ochåtgärder som ger en livskvulitet i annan mening än den strikt BNP-mässiga. (vpk) kort genmäle: i säger att man bör iökad grad använda marknadsekonomiska prissättningsmekanismer i form av skuggpriserför att komma närmare de välfärdsmått som man vill sätta upp. Men man kommerändå inte ifrån utt skuggpriser som är buserude pä marknudsekonomiskaprissättningsmekanismer leder oss bort ifrån den välfärd vi vill åstadkomma förgrupper som saknar denna. Bmttonationalproduktberäkningarnasotillräcklighet är vi helt överens om, men nog mäste det vara möjligt, herrMöller, att försöka precisera litet närmare vud mun vill hu som komplement tillBNP - i stället för utt väcku oerhöit diffusu motioner om skuggpriser. HerrBERGMAN (s): Utskottets värderade ordförande har kommit iden för honom kunske inte särskUt vunligu situutionen utt få tulu för reservationer,nämligen reservationernu nr 2, som gäller välfärdsbedömningur ochlevnudsnivåundersökningur, och nr 3 som hundlur ompartisymputi-undersökningarna. Det tillkommer då mig utt som tulesmun förmujoriteten i utskottet något kommenteru dessu reservutioner med tunke på vudherr ordförunden hur unfört. I reservutionen 2 föreslär och folkpurtiet uttriksdugen skall begära en parlamentarisk utredning om fortsattavälfärdsbedömningar och utt skull anvisa medel för enlevnadsnivåundersökning. Utskottsmajcriteten har sagt nej till dettu. Detfrumgår klurt av utskottsmajoritetens yttrande att detta nej inte innebär ettuvstånds-tagande från reservanternas tankar och motiv som sådana. Vi är allasams om att bmttonationalprodukten och dess data i regel inte är lämpliga ochheller inte uvseddu som underlug för diskussionen om välfärds- ochfördelningsfrägorna. Vi är väl ocksä överens om att vi måste se till uttfrågeställningarnu preciserus så utt en meru konkret diskussion blir möjlig. Vibehöver också mätningur uv faktu och uppfuttningur för utt kunnu tu stäUningtill självu kärnfrågan, dvs. konkreta åtgärder för att förbättru folkflertaletsvUlkor, som uttrycker det i sitt särskilda yttrunde. Det måste sägus för debuttens skull att det här inte ärnågonting helt nytt. Dennu typ av resonemang har förts ända sedan 1940-talet.Jag tror att det t. o. m. var de förstu böckerna i ämnet kom ut.Debutten hur förts både här i landet och utomlunds. senust hur debuttenblommat upp i meru konkreta termer genom utt låginkomstutredningen urbetude påhur man skulle komma åt utt mäta olika komponenter i en välfärdsbild.Utredningen genomförde också en levnudsnivåundersökning. Statistiskacentralbyrån hur initierut ett visst utvecklingsarbete i sumurbete med deämbetsverk som närmast berörs uv dessa frågor. Expertgmppen för regionalutredningsverksamhet arbetar också inom samma område. Centralbyrån föreslog i sina petita 1971 att en nylevnadsnivåundersökning skulle görus, men därefter fick en speciellt tUlkulludsukkunnig i uppdrug utt inventeru den här statistiken i . Därefter hurvi också fått ett forskning. När reservanterna nu tar upp centralbyråns petitaförslaghar de bortsett frän vissa fakta som framgick vid utskottets särskildaexpertföredragning. Sålunda har centralbyrån och utredningsmannen under höstengemensamt kommit fram tUl att försöka utarbeta ett förslag för vidareutvecklingav arbetet. Tonvikten kommer där att läggas på hälsa, arbetsförhållanden ochutbildning. Siktet är inställt på att när utredningsmannen nu snart lämnarsitt betänkande särskilda arbetsgrupper skall föHu upp på oliku områden. Om detblir möjligt återkommer sålundu centrulbyrån i petitu med deförslag som dä kan visa sig motiverade. Centralbyråns förslag om enlevnadsnivåundersökning har alltså kommit i ett nytt läge, och arbetet gårvidare. Detta har tydligen inte reservanterna uppfattat. I detta sammanhang böräven frågan ställas om det verkligen är i sak motiverat att upprepa 1968 årsundersökning . Starka skäl talar för att man klargör de teoretiska ochde metodologiska frågorna ytterligare. En ren upprepning skulle troligen intege något nytt som svurur mot kostnudernu. Om det är dettu metodologiska arbetesom den föreslagna parlamentariska utredningen skulle syssla med framgår inteklart av reservationen. 1 sä fall tror jag inte att grundarbetet på expertnivåännu kan ge lämpliga utgångspunkter för en sädan purlumenturisk kommitté. Frågun om purtisymputiundersökningurna tas upp ireservationen 3. Vad angår dem kun jug till vissa delar förstå reservanternafrån och . Denna förståelse skulle då gällu eventuella tvivelpä vad denna typ uv undersökningur egentligen hur för fuktisk nyttu. Men somdet nu är med förekommunde undersökningur som ger upphov till olikuspekulutioner blir det dock mer eller mindre nödvändigt att försöku urbetu frumså vetenskupligt korrektu politisku opinionsundersökningur som möjligt. Dettukun ske enligt försluget i propositionen som utskottet därför tillstyrkt. Med detunfördu, fru tulmun, yrkur jug bifull till utskottets hemställan. HerrHUGOSSON (s); Även jag har tillsammans med någru andrusocialdemokrater väckt en motion som tar upp frågan om den statistiskabelysningen 5* protokoll 1972. av olikavälfärdskomponenter i samhället. Det har vurit en gunsku intensiv debutt undersenure år när det gäller hur mun skull mätu välfärden.Bmttonutionulproduktsbegreppet och nutionulinkomstbegreppet hur varit föremålför kritik, helt oberättigad, eftersom dessu storheter uldriguvsett utt vuru något mätt pä den totula välfärden. Om mun - som vi hur skrivit i motionen - uccepterur tunkenutt människun är välfärdens mått och att välfärden är samhällets mål, börslutsatsen bli att samhället måste fä så god information om människornaslevnadsvillkor och deras värdering av dessa villkor som möjligt. Jag tycker uttmun kun slå fust utt den sumhällsvetenskapliga forskningen ochsamhällsvetenskaperna över huvud taget ägnar dessu frågor ett gunsku Humtintresse, kunske beroende på utt en mycket stor del uv forskurnu hur enbukgrund som gör utt de hur svårt utt förstå dessu frågor. Genom låginkomstutredningen kom dessu frågor ytterligureutt fokuserus. har enligt mitt förmenande gjort ettUtomordentHgt värdefullt urbete i de undersökningar som man har genomfört. Etetär värdefullt och nödvändigt utt dennu typ av undersökningur konimer uttgenomförus även i frumtiden. När jug tillsummuns med minu purtikumrater väckte dennumotion vur det för utt så utt sägu skyndu pä dettu urbete. Vi hur icke krävt uttden levnudsnivåundersökning som centrulbyrån begärt medel för i årets petituskulle tus upp . Vi vur oroligu för utt det urbete som utförs uv en särskilttillkallud sukkunnig skulle tu ulltför . hur vi i civilutskottetsbetänkunde fått kluru besked om utt denne sakkunnige inom en mycket näraframtid kommer utt läggu frum förslug om vilku stutistikrudner som munlämpligen skull införu för utt kunnu kontinuerligt fullgöru dennu uppgift. Detvur utomordendigt värdefullt utt civilutskottets vice ordförunde här sade attgenom dettu blir det möjligt för stutistiska centralbyrån att äska medel i sinapetita för nästa ärs budget. Jug är därför helt tillfredsställd med den behundling somärendet hur fått och unser att det inte finns någon anledning att hysu sådunoro som jag hyste när vi skrev motionen. Men när jag ändå befinner mig i tulurstolen kun jug, frutulmun, inte underlåtu utt i någon män bemötu i Göteborguttulunden. Hun unklugar socialdemokrater och säger; har ni nu sagtnej till att vi skull få en utökud stutistik när det gällervälfärdsbedömningur. skull hu klurt för sig utt det är ensociuldemokrutisk regering som hur tillsatt låginkomstutredningen, vursresultut hur initierat den debatt som vi nu för. Som en föHd avläginkomstutredningens resultut hur vi fått en debutt inte buru inomsociuldemokrutin utun även inom övrigu purtier om jämlikheten i sumhället. Detär ulltsä fel att säga att sociuldemokrutin hur visut ointresse för dessufrågor något sådant kan mun inte unklugu sociuldemokrutin för. Jug kun inte heller underlåta att säga utt oppositionenhelu tiden vur ytterligt kritisk mot låginkomstutredningen. Angreppen päläginkomstutredningens sekreterure vur legio i den borgerligu pressen. Men detblev ett helt unnut Hnd i skällun när regeringen beslöt utt det urbete somåterstod utt göru för låginkomstutredningen skulle uträttus uv urbetsgrupperinom kunslihuset.Då blev mun från oppositionen helt plötsligt utomordentligt intresserud uvläginkomstutredningens urbete. Och det skaU vi naturligtvis vara tacksamma för det är väl bra att intresset kommer . Sedan kanske jag egentligen skulle bemötu utskottetsmajoritet. På s. 10 i betänkundet säger mun: "Inte heller kunförutsättningur ännu anses föreliggu för ett riksdugens beslut om enlevnadsnivåundersökning." Och så avstyrker man yrkandena härom imotionerna, bl. a. nämner man motionen 1435 som jag hur vurit med om utt väcku.I den motionen finns inget sådunt yrkande, men den formuleringen kunske hurtillkommit i hustigheten. Vad jug däremot absolut reagerur mot är att ireservationen 2 hänvisas också till motionen 1435 med mig som försteundertecknare. 1 reservutionen 2 krävs en pariamentarisk utredning. Det är mighelt främmande utt metodmässigu studier skulle görus uv en purlamentariskutredning. Jag kan alltså inte förstå varför reservanterna hur funnit uniedningutt i sin reservation nämna motionen 1435. Därmed skall jag, fm talman, lämna den delen avcivilutskottets betänkande och mycket kort beröru reservationen 3. Jag är ytteriigt förvånad över agerandehär.