prot · FV0972 · 1972-12-31 00:00:00 — Berörda områden uppvisar en svårbemästradarbetslöshet trots atl lokaliseringsmedel i betydande omfattning ställts tillförfogande. Utflyttningen från området har också medfört en snedåldersfördelning som medför höga kostnader för kommunerna när det gälleråldringsvård, kommunala bosladstUlägg osv, KELP:s sammanställning över skattekraften för några förområdet representativa kommuner visar en skillnad - elt underskott - förkommunerna på ca 24 skattekronor för i förhållande tillmedelskattekraften i riket. Prognoserna pekar på atl detta underskott ökar föralt vara uppe i ca 34 skattekronor. Som jag tidigare framhåUit talar starka skäl för alt helaVärmland borde placeras i skattekraflsområde 2, Men då en tillsattutredning har att överse reglerna om skatteuljämningsbidrag till kommunernaföreslog vi att gränsen för skattekraflsområde 2 inom börsammanfalla med gränsen för allmänna stödområdet. säger finansutskottet, att skatteutjämningsrevisionenkommer atl lämna sitt betänkande och att utredningens arbelebör avvaktas innan tar ställning till motionärernas förslag, ochavstyrker därför motionsyrkandet. Med hänsyn till att utskottet är enigt avstårjag från yrkande i frågan men uttrycker förhoppningen atl utredningens betänkandekommer att utmynna i ell för dessa områden gynnsamt förslag. HerrJOSEFSSON i (s): i sade attfinansutskottet har gjort det lätt för sig genom att bara föreslå atl en helrad motioner överlämnas till kommunalekonomiska utredningen. Jag vet inte om vi har gjort det speciellt lätt för oss.Vi är väl medvetna om att flera av dessa motioner även molionen 75 frånvänsterpartiet kommunisterna innehåller en rad förslag som skulle fåbetydande ekonomiska konsekvenser om de genomfördes direkt. Sådana åtgärder bördärför i varje faU föregås av en utredning. Mot den bakgrunden är del väl fulltrimligt att utskottet, som är helt enigt på denna punkt liksom på andra punkteri detta betänkande, föreslår att motionerna överlämnas tiU denkommunalekonomiska utredningen. betänkande nr 23 omspänner ett par ganskastora frågor, Skalleutjämningsbidraget är vi helt eniga om. Vi är också heltöverens om den tekniskt sett ganska komplicerade frågan om skattebortfallsbidragtiU kommunerna. Jag noterar denna enighet med tillfredsställelse. Betänkandet redovisar tio motioner. Jag skaU inte gå in inågon närmare diskussion med i om olika delförslag. Jag ärövertygad om att den kommunalekonomiska utredningen kommer att läsa motionernaoch göra det det vågar jag förutsätta med påtagligt intresse. i berörde motionen 627 sombehandlar frågan om gränserna för skattekraftsområdena. Jag kan förstå alt manvill aktualisera önskemål i den riktningen. Som framgår av finansutskottetsbetänkande får vi, som också påpekade, möjlighet alt återkomma tilldessa specieUa problem, I den situation som föreligger tycker vi inomfinansutskottet atl det inte finns någon anledning att göra något försök tilländrade gränsdragningar. Vi kommer ju aldrig ifrån problemen om var gränsemaskall dras och vi kommer aldrig ifrån meningsskiljaktigheter om dessagränsdragningar. Men när vi får den signalerade utredningen vi hoppas denkommer blir det tUlfälle att i remissyttranden och med anledningav den blivande propositionen återkomma tUl de berörda frågorna. Jag noterar, som sagt, att finansutskottet är enhälligt påalla punkter. Jag ber att få yrka bifall till finansutskottets hemställan ibelänkande nr 23, Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun HerrBERNDTSON i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Om man i en motion begäråtgärder i avvaktan på utredningens resultat kan man ju som motionär inte gärnanöja sig med att utskottet hänvisar motionen tiU denna utredning som allaförutsätter skall ta en . Det har väl ändå inte undgåttfinansutskottet att årets vpk-motion prioriterar några områden där snaraåtgärder är både möjliga och nödvändiga i fråga om ändrad kostnadsfördelning mellanstat och kommun. Behovet av en total översyn av kostnadsfördelningen kvarstårgivetvis. Vi menar att finansministerns direktiv för den utredningen äralltför snäva; problemet är större än direktiven anger. Därför har vi ansettatt ånyo borde ha gett tUl känna som sin mening att behovet av enändrad kostnadsfördelning bör beaktas i den tillsatta utredningen. i efterlysteorsakerna tUl atl oppositionen nu frångår vissa synpunkter som vi haranslutit oss till. Vad som har skett är atl sedan vi sist behandlade sådana härfrågor har den utredning tillsatts som begärt. Jag vill uttalatillfredsställelse över att vi inom utskottet har kunnat uppnå enighet inomsamtliga de områden som detta belänkande avhandlar. i ifrågasätter att vi beaktat desynpunkter som har framfört. Jag tror att man inom Kommunförbundetär myckel tacksam över att vi i utskottet lyckats nå enighet i andra myckelväsentliga frågor. Jag tänker då närmast på skattebortfallsbidraget. Vi harall anledning att vara tacksamma över att vi kunnat uppnå enighet vidbehandlingen av förslaget på denna punkl. De olika motioner som överiämnas tillkommunalekonomiska utredningen omspänner en hel massa olika förhåUanden, När vinu kunde uppnå en total enighet om samtliga de ärenden som ryms i detta 6* Riksdagensprotokoll 1972. Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun betänkande har vi ansett det varariktigt att göra som vi gjort. Jag vUl yrka bifall lUl utskottets hemställan päalla punkter. i (vpk); försöker motivera de borgerligaledamöternas ståndpunkt, men jag är inte alldeles övertygad om rikligheten ihans beskrivning. förelåg det nämligen dels en reservation beträffandeutredning om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun, dels trots delta en reservation beträffande slalligl grundbidrag lill kommunerna för utgivandeav kommunala bostadstillägg. Bägge dessa reservationer var undertecknade avsamma utskottsledamöler, vilka för övrigt är i stort sett desamma som de som iår har undertecknat utskottsbetänkandet. Såvitt jag kan förstå är behovet aven markering i frågan om de kommunala bostadstilläggen minst lika angelägen iår som . Det förhållandet att det tillsatts en utredning sedanförra gången har tydligen i varje fall inte påverkat motionsförfattarna, I enav de borgerliga motionerna i detta ärende sägs nämligen följande: "Med hänsyn lill de omfattande utredningsdirektivenkan förutses alt avsevärd tid kommer att förflyta innan utredningen framläggersitt slutbetänkande. På grund härav anser vi det angeläget för kommunernasekonomi att viktiga dellösningar åstadkommes under utredningens pågåendearbete," Del ärsådana viktiga dellösningar vpk-motionen har förordat. () kort genmäle: Jag vUl bara ytterligare framhålla attsamtliga utskottsledamöler har varit helt överens om atl det, med hänsyn tUlatt vi lyckats uppnå en totallösning av samtliga de problemställningar sombehandlas i utskottets betänkande nr 23 och med hänsyn tUl att del nu tillsattsen utredning, som kommer att kunna bedöma alla dessa synpunkter, skulle varariktigt att handla på detta sätt. i (c): Jag tycker att i Linköpingborde vara nöjd med behandlingen av sin motion. Jag vill understryka herrLöfgrens uttalande att del som föreslås är något av en paketuppgörelse. Serman till vad som realiter är möjligt alt vinna, tror jag ändå att utskottelsförslag är det bästa som kan åstadkommas i den situation som föreligger, nären utredning tillsatts för att närmare syna dessa frågor. Också jagyrkar därför bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels utskottels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall lill motionen 75 av m, fl,, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad , Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill ätt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i Nr 72 A vdraget för nedsatt skatteförmåga m. m. belänkandetnr 23 punkten 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit utskottets hemstäUan med den ändring däri somföranledes av bifall till molionen nr 75, Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då iLinköping begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: § 7 Avdraget för nedsatt skatteförmågam, m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 21 i anledning av motioner angående avdraget för nedsattskatleförmåga m. m. 1 detta betänkande behandlades motionen 1972:173 av herrar Henmark (fp) och ()samt motionen 1972:646 av m. fl. (m) varihemställts 1, att 50 § 2 mom,kommunalskatlelagen ändrades så att ordet "väsentligen" utgick,vilket innebar atl extra avdrag för nedsatt skatteförmåga kunde medges även omdenna inle kunde anses väsentlig, 2, attbestämmelsen om inskränkning i rätlen tiU extra avdrag för nedsattskatleförmåga för barn som åtnjöt allmänt barnbidrag utgick, 3, attmaximibeloppet för extra avdrag höjdes till . Utskottet hemstäUde alt skulle avslå 2, molionen1972:646, Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m) och i Trobro (m), som ansett att utskottet under2 bort hemställa, alt med bifall till motionen 1972:646 skulleanta av reservanterna framfört förslag tiU lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), TUlbelänkandet hade fogats elt särskUt yttrande av (). HerrNILSSON i Trobro (m): 1 motionen 646 med som förstanamn har påtalat en brist som råder i gällande skattesystem i ochmed att hänsyn inte alltid tas till den nedsatta skatteförmåga som mångamänniskor har antingen på grund av eget handikapp eller på grund av A vdraget för nedsatt skatteförmåga m. m. vård-eller försörjningsansvar gentemot barn, make eller anhörig med nedsattskatteförmåga. De regler som gäller om extra avdrag för väsentligt nedsattskatteförmåga innebär bl. a. alt sådant avdrag kan medges med högst 6 000kronor i vissa särskilt angivna fall, om nedsätlningen av skalteförmåganorsakats av sjukdom eller dylikt eller av underhåll av andra närstående än barnför vilka den skatlskyldige åtnjuter allmänt barnbidrag. anser emellertid såväl motionärer som reservanter atlbestämmelserna bör ändras på så sätt atl ordet "väsentlig" skallutgå och att högsta avdragsbeloppet, som är , skall höjas lill10 , avpassat efter de omständigheter som råder i fallet. Vidareanser vi alt bestämmelsen om inskränkning i rätten till extra avdrag förnedsatt skatteförmåga vid underhåll av barn som har allmänt barnbidrag börutgå. Motivet för dessa förslag är att de människor som lider avsjukdom eller handikapp har betydligt högre levnadskostnader än friskapersoner, vilket hänger samman med graden av sjukdomen eller handikappet.Skulle inle dessa få åtnjuta avdrag för nedsatt skatteförmåga, kommer de irealiteten atl drabbas av en extra hög progressiv beskattning. Det kan intevara rimligt att progressiviteten i beskattningen ökar på grund av utgifter förden dyrare livsföring som hänger samman med sjukdom och handikapp. Med detta ber jag atl få yrka bifall till reservationen. har prövat liknandeyrkanden som det som reservanterna nu för fram och avvisat dem, Inga nya skälhar anförts detta år. Det avgörande för extra avdrag, säger utskottet i årliksom sagt tidigare, bör vara den skatlskyldiges ekonomiskaställning. Har denne betydande inkomst eller förmögenhet, har vidareunderstrukit, kan skatteförmågan knappast vara väsentligt nedsatt såvida haninte fått vidkännas en avsevärd utgift. har vidare understrukit att kostnader förhemmavarande barn enligt allmänt godtagna principer inte beaktas vidbeskattningen utan i stället kompenseras genom bl. a. barnbidrag. Motionärerna har inte heller visat att den nuvarandebeloppsgränsen är otillräcklig. Därför,herr lalman, ber jag atl få yrka bifall lill utskottets hemställan, Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar i ochNilsson i Trobro, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTrobro begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 21 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av herrar i ochNilsson i Trobro. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNilsson i Trobro begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; § 8 Resultatutjämning vid beskattningen Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 22 i anledning av motioner om resultatutjämning vidbeskattningen. I detta belänkande behandlades motionen 1972:76 av i Arrie m. fl. (c) varihemställts att« hos Kungl. Maj:l skulle anhålla om tilläggsdirektivlill företagsskatteberedningen (Fi 1970:77) angående införande av rätt tillöppen resultatuljämning vid beskattningen genom kontomelod, i enlighet med vadsom anförts i motionen, motionen 1972:109 av () vari hemställts att rUcsdagen hos Kungl. Maj:t begärde förslagtill bestämmelser angående möjligheter för företag att skattefritt avsättavinstmedel lill fond för täckande av kundförluster och eventuellt tillfälligaförluster, motionen 1972:307 av m. fl. (m) varihemställts att skulle anhålla att Kungl. Maj:t föreladeriksdagen förslag om avsättning till utbildnings- och omslällningsfond förföretagen i syfte atl öka de anställdas ekonomiska trygghet i händelse avföretagsnedläggelser, omlokalisering av verksamheten eller andra omställningar. motionen 1972:406 av herrar Annerås (fp) och ()vari hemställts all hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag tillinrättande av investeringsfonder för att främja avsättningen. molionen 1972:414 av i m, fl,(fp, c) vari hemställts att skulle anhålla hos Kungl. Maj:l omtilläggsdirektiv tUl företagsskatleberedningen (Fi 1970:77) angående införandeav ett genereUt kontosystem (investeringskonto) vid beskattningen i enlighetmed vad som anförts i motionen, motionen 1972:417 av m, fl, (c) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t skulleanhålla om utredning av frågan om inkomstutjämning för konstnärer. motionen 1972:643 av m, fl, (m, c, fp) vari hemställts att 1, skuUeanta lUl motionen fogade förslag tUl a, förordning angåendeändring av 2, 8 och 9 §§ förordningen (1960:63) om rält till föriustutjämning vid taxering för inkomst, b. förordning om rält tiUutjämning i vissa faU av statlig inkomstskatt i samband med inkomststegring eller inkomstminskning, 2. hos Kungl. Maj;t skuUeanhålla om skyndsam utredning rörande möjligheterna tUl en fuUständig resultatuljämning, varvid i första hand frågan om resultatutjämning genom den s. k. kontometoden prövades, samt att förslag i detta syfte förelades , motionen 1972:856 av . (m, c, fp) vari hemställts alt beslutade atl landläkare beviljadesrätt att före skatteavdrag få avsätta av praktikens årligabruttointäkter på elt riskkonto, molionen 1972:866 av . (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omförslag lill innevarande års riksdag om rält för rörelseidkare respektivejordbrukare att vid inkomsttaxeringen erhålla avdrag för avsättning tUlsjälvfinansieringsfond i erUighet med i motionen uppdragna riktUnjer, molionen 1972:878 av . fl, (c) vari hemstäUts alt rUcsdagen hos Kungl, Maj:t skulle anhåUa omutredning beträffande rätt för företag att avsätta medel lill utbUdningsfonderi enlighet med vad som anförts i motionen samt motionen 1972:894 av m, fl, (fp, s, c, m) varihemstäUts att hos Kungl, Maj:t skulle föreslå att liU den kommandeskatteutredningen uppdrogs alt utreda möjligheten för svenska yrkesfiskare attfå göra avsättning till driftregleringsfond. attriksdagen skulle avslå motionen 1972:643 i denna del B, beträffandeutjämning av statlig inkomstskatt altriksdagen skulle avslå motionen 1972:643 i denna del C, beträffande resultatuljämning i övrigt att skulle avslå 1, motionen 1972:76 Nr 72 2, motionen 1972:109 den 3. motionen 1972:307 3 . 4. motionen 1972:406 6. motionen1972:417 ning vid 1. molionen 1972:643 i denna del beskattningen 11. mofionen1972:894. 1) beträffande förlustutjämningsförordningen av herrarMagnusson i (m) och ErUcsson i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar i (fp), () och NUsson i Trobro (m), som ansett atl utskottet under A bort hemstäUa, atl med bifall fill motionen 1972:643 i denna delskulle anta del vid motionen fogade förslaget tUl lag om ändring i förordningen(1960:63) om rätt till föriustutjämning vid taxering för inkomst, 2) beträffande utjämning av statliginkomstskatt av herrar i (m) och i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar i (fp), () och NUsson i Trobro (m), som ansett att utskottet under B bort hemställa, atl rUcsdagen med bifall tUl motionen 1972:643 i denna delskuUe anta det vid molionen fogade förslaget tUl förordning om rätt tillutjämning i vissa faU av statlig inkomstskatt i samband med inkomststegringeller inkomstminskning, 3) beträffande förlustutjämning iövrigt av herrar i (m) och i Bäckmora (c), fru andre vice talmannen () samt herrar i (fp), () och NUsson i Trobro (m), som ansett atl utskottet under C bort hemställa, atl med bifall lill motionen 1972:76 ochutredningsyrkandet i motionen 1972:643 samt med anledning av motionerna1972:109, 1972:307, 1972:406, 1972:414, 1972:417, 1972:856, 1972:866, 1972:878och 1972:894 i skrivelse till Kungl, Maj:l begärde skyndsam utredning i syftealt genomföra en allmän öppen resultatuljämning genom en kontometod. i (m): SamtUga de motioner som behandlas i deltautskottsbetänkande syftar tiU atl förhindra orättvisor vid beskattningen genomkravet på inkomstårets slutenhet och att lindra de verkningar som uppstår pågrund av den hårda progressiva beskattningen, när inkomsterna varierar frändel ena året lill det andra. Vi menar atl det inte kan vara rimligt attbeskatta en del personer hårdare bara därför atl de har en ojämninkomstfördelning mellan de olika åren. Jag skall med dessa ord be alt få yrka bifall till de vid j-yj HerrBRANDT (s): Den här frågan tillhör också skatteföljetongernai ; vi har hört den under minst elt tiotal år, ja kanske . Företagsskatteberedningen kommer att pröva samtUga dessafrågor. Därför yrkar jag bifall till utskottets hemställan. i Bäckmora (c): Jag kan börja med att instämma i vad herrBrandt sade, nämUgen att dessa frågor har återkommit i under mångaär. Alt de återigen är föremål för stäUningstagande beror välpå alt de ännu inle på något sätt är lösta. I det föreliggande belänkandet har skatteutskottet haftatt behandla ett antal motioner med yrkanden om rätt tiU resultatutjämning vidbeskattningen Uksom om rätt till progressionsutjämning och allmän öppenresultatutjämning enUgt kontometoden. Frågan prövades av 1957 årsskatleutredning men föranledde inget förslag till i dessa avseenden. En allmän resultatutjämning genom kontosystem skulle fåbetydelse i första hand för mindre rörelseidkare, jordbmkare ochfastighetsägare, och dessa företagargrupper är särskUt känsliga för dekonjunktursvängningar som med jämna mellanmm uppträder i vårt samhälle ochresulterar i förelagsnedläggningar och permitteringar. Kontometoden innebäregentligen bara ett uppskov med beskattningen, men den skulle öppna möjlighetertUl att utjämna skillnaderna mellan olika inkomstår och på det sättet medverkatill en ökad ekonomisk stabilitet hos berörda företagare och få stor betydelsejust i konjunkturlägen med minskad sysselsättning. Att uppnå en sådan stabUiteti näringslivet och på arbetsmarknaden måsle väl också Ugga i samhälletsintresse. Genom kontometoden skulle man kunna hjälpa alla de mindre företagaresom inte har möjlighet att utnyttja systemet med investeringsfonder och skapastörre rättvisa mellan olika företagargrupper. Med det anförda ber också jag att få yrkabifaU tUl reservationerna I, 2 och 3. HerrWESTBERG i (fp): I molionen 109 har jag föreslagit altriksdagen måtte besluta atl hos Kungl, Maj:t anhålla om förslag lillbestämmelser angående möjligheter för företag att skattefritt avsättavinstmedel tUl fond för täckande av kundförluster. Såvitt jag vet är det ingenföljetong utan får anses vara en nyhet. Enligt min mening skulle en sådan möjlighet vara av stortvärde för mindre företag, som kämpar med stora svårigheter när det gäUerkapitalförsörjningen. Drabbas ett sådant företag av kraftiga kundförlus-ler, t,ex, i samband med konkurs, kan detta få myckel allvarliga konsekvenser förföretaget och äventyra dess möjligheter att fortsätta sin verksamhet. Man kantänka sig ett mindre sågverk som levererar material till en byggmästare, varsföretag går omkull. Det kan innebära att det här sågverksföretaget, som harknappt om rörelsemedel, står där utan möjligheter alt fortsätta sin verksamhet.Om företaget i ett sådant läge hade enreserv av del slag som riskfonden skulle innebära, kunde det betyda att detklarade sig igenom den ekonomiska kris som en stor kundförlusl ändå måstemedföra för ett sådant mindre företag. Utskottet har tyvärr inte stäUt sig förstående gentemotmolionsyrkandet. Jag vet inte om man riktigt har förstått innebörden iförslaget; i aUa fall resonerar man på det sättet att del finns"möjligheter att genom vinstreglerande dispositioner av skUda slagåstadkomma en faktisk resultatuljämning mellan olika år". Men det är juinle det det är fråga om. Vidare säger utskottet att del finns särskUda regler,t, ex, lagstiftningen om skogskonto vad den nu skuUe ha med den här sakenatt göra eller ackumulerad inkomst och förlustutjämning. Jag har svårt alt förstå att de här tingen skulle kunnainnebära atl man inle behöver en riskfond. Och när vi nu har möjligheter altavsälla medel till s, k, investeringsfonder, som större företag kan utnyttjaoch som för dem är en värdefull sak, skulle man inte då också kunna skapa ensådan här möjlighet för de mindre företagen, som kämpar för all klara sig,framför allt i lågkonjunkturer av del slag som vi nu har genomlevat. Jag anser,herr talman, all det skulle vara en god sak och yrkar därför bifall tiUmotionen 109, Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservafionen nr I av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandetnr 22 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullat: () anmälde alt han avsett atl rösta nej menav misstag nedtryckt ja-knappen. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av i m,fl,, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaUer skalleutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till 1 ;o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 3 av i m, fl, samt 3:o)utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmolionen nr 109 av i , och förklarades den förstnämndaproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Då i Boråsbegärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig, I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: