prot · FV0982 · 1972-12-31 00:00:00 — Verksamheten var inte analyserad, och rnan hade intetagit reda på hur den skulle påverkas av denna omlokalisering. Den endautredning som fanns var en utredning som gjordes 1969 om förflyttning avanstalten till Studsvik. Resultatet av denna utredning och remissbehandlingentalade emot en flyttning av statens provningsanstalt till Studsvik, varförfrågan föll. Utskottet är nu mycket hövligt i sin skrivning och citerarmöjligen av den anledningen några rader av förra åretsutlokalise-ringsproposition, där man säger att kan "erbjuda SP enmångsidig industriell och teknisk miljö inom rimliga rese- ochtransportavstånd". Av detta måste man väl dra slutsatsen att utskottetmenar att avståndet mellan och skall betraktas som rimligt ialla de avseenden som här är relevanta. Studsviksalternativel föll framför alltdärför att Lokaliseringen av statens provningsanstalt, m. m. Lokaliseringen av statens provningsanstalt, rn. avståndetmellan och Studsvik ansågs vara för stort. Det är ungefär sammarestid sorrr mellan och . Här har utskottet försatt sig i en egendomlig situation.Vare sig utskottet anser att det är ett rimligt avstånd niellan ochGöteborg eller man inte anser det, hamnar man i ett felaktigt beslut. Avståndetvar inte rimligt när det gällde Studsvik, varför frägan fick falla efternoggrann prövning. Men skulle ändå utskottet anse att avståndet är rimligt,måste det innebära att hör till . Man flyttar alltsåen verksamhet från en storstadsregion till en annan, och det var kanske intedet som var rrreningen med ullokaliseringen. Det är också att märka att statens provningsanstaltsuccessivt har byggt upp ett filialnät över landet som är starktmarknadsanpassat, dvs. på åtta orter runt om i landet har man startat filialeroch bedriver där provningsverksamhet som är anpassad till de behov, somnäringslivet på respektive ort har dokumenterat. Herr l'!ricsson i Ätvidaberg nämnde att statensprovningsanstalt i mycket stor utsträckning täcker sina kostnader med inkomstergenom avgifter på de uppdrag man utför, fvå tredjedelar av omslutningen täcksgenom uppdragsavgifter. I statsverkspropositionerna från kanman se hur departementschefen år manar fill ännu högrekostnadstäckningsgrad genom effektivare marknadsföring, höjda uppdragsavgifteretc. Det sägs t. o. m. att även kostnaderna för den forskning somanstalten är ålagd att utföra bör slås ut på respektive u|->ptlrag ochbelasta just dessa. Hur ser nu den marknad ut som man skall sälja effektivarepå? Två tredjedelar av alla uppdragsgivare finns i ochMälarom-rådet. En enhällig expertis, inte bara inom statens provningsanstaltutan bland uppdragsgivarna, anser att det är helt otänkbart för en betydandeilel av dessa uppdrag att följa med anstalten till . För den härverksamheten krävs det en geografisk närhet mellan anstalten ochuppdragsgivarna. Det kan vara svårt att göra en bedömning av hur mycket somsannolikt faller bort av de utredningsuppdrag som provningsanstalten nu har.och man kan naturligtvis ha olika meningar om det. Men det har bl. a. gjortsden bedömningen att ungefär hälften av uppdragen sannolikt bortfaller. Orn mannu har ställt kravet på kostnadstäckning mycket högt, ja, då måste det härinnebära att antingen skall provnings-anstalten på den nya orten kunna skaffasubstitut för bortfallna uppdrag eller också måste staten ta ett större ansvarför kostnadstäckningen -ytterligare anslag på så där om året.Men det har man inte sagt någonting onr. Det är också på det sättet att just marknaden iVästsverige torde vara särledes svår att erövra. Får jag erinra om attprovningsanstalten på eget initiativ har prövat tanken att utvidga den filialsom finns i , rnen efter en noggrann prövning har den funnit att det intefinns marknad härför, därför att , vars verksamhet ärmark-nadsanpassad till i första hand den västsvenska industrin, täcker detbehov sorrr där finns. Man skall alltså genom den här förflyttningenåstadkornrira en överkapacitet på det här tekniskt besvärliga provnings-områdeti , och någon utlokaliseringseffekt att tala orn från Stockholmkommer det ju inte atl få, därför atl de uppdrag som sannolikl faller bort närman flyttar anstalten måste tas om hand av andra existerande provningsinstituti , och så kommer det naturligtvis all gå. Del är nämligen enväsentlig skillnad mellan provningsanstallens situation på marknaden ochsituationen för en hel del andra av de verk sorn har föreslagils bliutflyttade, nämligen den alt provningsanstallen inle har någon monopolställningutan konkurrerar både med andra statliga inslitutioner och med privata företagpa området. Därför är det, enligt min mening ell ganska hårt slag motderrr som engagerat arbetat inom statens provningsanslall atl på etl såbetydelsefullt sålt untlanröja möjligheterna för- en fortsalt expansion och istället erbjuda en omlokalisering, som sannolikt måste innebära en nedbantningav verksamheten och därmed en minskad trygghet för den personal som är anställdvid provningsanstalten. Jag ber atl få yrka bifall lill reservationen. I detta anförande instämde herrar () och (). i Glömminge (c): I den här frågan har del framförts ettförslag om all man skulle ändra del beslut som fattade 1971 angåendeullokalisering av statens provningsanstalt lill . har dethänt en del. Det har bedrivits en kampanj för att man skulle riva upp dellabeslut, och motioner härom har lagts fram. Vid utskottets betänkande har fogatsen reservation som går ut på att få till stånd en omprövning av beslutet omförläggningsort möjligen nägon annan ort utanför än . Del är ganska självklart att det vid sådan härutlokalisering i allmänhet har funnits motstånd bland personalen mot att fiyllafrån huvudstaden till landsorten, som man brukar säga. Det förhållandet harobserverats nästan över hela världen. Det har varit aktuellt när del gälltutlokaliseringar från , och andra storstäder. Jag har funderat på den här frägan, och ell av skälen fillall jag har biträtt utskottsmajoriteten här är att jag inle kan finna attstatens provningsanslall har säiskill slora kontakter med den centralaadministrationen, kanslihuset osv. Provningsanstaltens arbete bedrivs på annatsätt. Provningsanstalten har kunder som den utför sina fiänster ät, ochutlokalisering skulle således vara ganska enkel i del avseendet. Det behövsinga kontakter rent administrativt. Del har anförts att provningsanstalten har sina flestauppdrag i . Kan del inte tänkas att det förhållandet kan förändras?Det har faktiskt förmärkts en tendens i storstaden till en viss tillbakagång. Iett anförande av en riksdagsledamot under en debatt tidigare har vihörl att man räknar med en minskning av antalet industfiarbetare med ca 15 000under . Denna prognos, som visar på en minskad aktivitet iStockholm på olika områden, kan tyda på att en större räjong i landet skullekunna utgöra underlag för provningsanstaltens arbete. Om det vore riktigt som sade i sitt anförandenyss skulle 6* protokoll 1972. Lokaliseringen av statens provningsanstalt, m. m. Lokaliseringen av statens provningsanstalt, m. m. del betydaatl i fiol inte visste vad den gjorde när den enhälligt fattadebeslut om en utflyttning till . talade om var ligger,var ligger och hur långt det är mellan och . Var detinte lika långt mellan och Ciöteborg i fiol, 197 1, sorn det är ,1972? Det förefaller egendomligt att de som är emot denna flyttning förraåret helt missade den här frägan och de mycket allvarliga aspekter som de i årtar upp. En relativt stor avdelning av provningsanstalten skall, som utskottetanfört, vara kvar i och befiäna kunderna här. En del av personalen har hotat med att de inte ämnarflytta med, men det resonemanget förs väl vanligen inom alla institutioner somskall flyttas ul. Provningsanstalten har också tillfrågats huruvida det kundetänkas att man skulle fä ökade byggnadskostnader vid en flyttning fill Borås.Svaret blev att man, även om provningsanstalten skulle vara kvar i ,skulle vara tvungen att bygga nya lokaler. På den punkten skulle det alltsåinte finnas några pengar att spara i form av investeringar sorrr man kundeslippa ifrån om man stannade i . Enligt anförande skulle provningsanstaltenfungera ungefär som ett vanligt privat företag. Anstalten borde ligga inärheten av de kunder som den arbetat in och hade kontakter med. Men man kanväl ändå inte betrakta provningsanstallen som elt vanligt förelag. Kan det intetänkas att den myckel stora aktivitet som provningsanstalten haft runtStockholm kan spridas över landet och att anstalten kan få nya kunder på annathåll? Jag vill här nämna den minskade aktivitet som man räknarmed inom byggnadsbranschen när det gäller offentliga byggnader här i Stockholm.Den 26 april tog jag del av elt uttalande som publicerades av skolborgarrådetHallerby. Han sade att hade kornmun 80 000 eleveri . Elevantalet har sedan sjunkit undan för undan, så att man räknarmed att 1980 ha 47 000 elever i , l-ram till 1980 kommer klassernaatt minska med inte mindre än 990 klassavdelningar. Jag vet inte vad en sådannedåtgående tendens kan betyda för provningsanstalten när del gäller fiänsterål de företag anstalten har som kunder. Jag har bara noterat denna tendens. Vid nritt ställningstagande har jag funnit att det inlesedan 1971 har inträffat någonting som kunnat förändra min inställning. Därför,herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. () kort genmäle: Jag skall bara kort säga fill att uppgiften att antalet industriarbetare minskar med 15 000 iStorslockholmsområdel är fullständigt utan mening i dettasammanhang. Vad som är betydelsefullt är i stället vilkenproduktion.sornfattning man har, och den förutsattes inte svikta. sade vidare att enligt mitt anförandeskulle fiksdagen ha fattat etl beslut, okunnig om innebörden i beslutet.Det är alldeles riktigt, . Det är precis vad gjorde,därför att alla de sakuppgifter som jag lämnade i mitt första inlägg kände interiksdagen eller herrBöfiesson till, när beslutet fattades i fiol. Del finns inte nägonsom helst utredning om konsekvenserna av en förflyttning lill utöver densom gjorts av personalen vid provningsanstalten. Det är klart att det är lika långt mellan ochBorås som del var i fiol. Jag kan för tydlighets skull säga att det ärlika långt mellan och som mellan och . Sedan sade att man inle kan tala omprovningsanstallen som ell vanligt förelag. Det är just precis vad man kan.Enda skillnaden är att för viss forskningsverksamhet fär anstaltenbinlgeltäckning av statsmedel. Jag skall läsa upp några rader ur slatsverkspropositionen1970, där det först talas om del underskott som verksamheten ger och sorn alltsåmåsle täckas med statsmedel. Där säger departementschefen: "Jag finner delangeläget att denna utveckling bryts. Anstalten bör därför vidtaåtgärder för alt omdisponera tillgängliga resurser från verksanrheter med lågkostnadstäckning till ekonomiskt bär-kraftiga områden. En rättvisandefördelning av kostnaderna för verksamheten på resp. uppdragsgivare böreftersträvas." Det ärprecis de krav som vi också måsle ställa på ett vanligt företag! LokaUseringen av statens provningsanstalt, m. m. HerrERICSSON i (fp) kort genmäle: Det är riktigt atl det här ämnet togs upp den26 rnaj när propositionen 29 behandlades. Det gällde 3040utlokaliserings-alternativ. var jag själv borta vid det tillfället, men jagerkänner gärna alt jag säkerligen inle på grundval av vad man då visste hadetagit upp någonting speciellt. Men det var kanske inte sä underligt, därför attvid det tillfället var det även svårt all få besked från provningsanstalten.Man tillsatte i den vevan en ny verkschef, man tillsatte en ny kanslichef-platsen var vakanl - och dessutom hade SAC'0-konfliklen, som slutade i mittenpå mars, rnedförl alt man låg efter med en hel del arbete. Även omriksdagsmännen hade velat, hade det inte gått att få fram den information som finns. Jag tycker atl i Glömminge gör det lätt försig när han beskriver provningsanstaltens arbetsrutiner som orn den arbetadesonr en sluten enhet och arbetade med nägon motpart. Så går det inte till, herrBörjesson. Provningsanstallen är som spindeln i ett nät, och petar man bortspindeln så ramlar nätet ihop. Vid exempelvis utprovning av akustiska provningsmetodersamarbetar man med andra institut. Utöver just de företag man arbetar ät,kopplar man in t. ex. för att klara ul mänskligabeteende-och reaktionsmönster. Man är liksom en katalysator som kopplar ihopolika instituts kunskaper på ett visst område. Detsamma gäller de företag som provningsanstalten arbetaråt. Dessa företag har ofta ersatt sin egen kontrollfunktion med att få servicefrån provningsanstalten. Det är inte så enkelt att flytta bort en institutionsom har sådana uppgifter. Den personal som man vill flytta lill flyttardessutom inte, därför att den nu känner för stor osäkerhet. Lokaliseringen av statens provningsanstalt, m. m. HerrANDERSSON i (s): Som framgår av den proposition vi nubehandlar föresläs administrativa åtgärder beträffande organisationen av sådanprovnings-och kontrollverksamhet samt metrologisk verksamhet som av olika skälbör bedrivas eller övervakas av statliga organ. Syftet med åtgärderna är att fastställaansvarsförhållandena på dessa områden och att samordna tillgängliga resurser,så att de utnyttjas effektivt som verksamheten bedrives opartiskt.Statens provningsanstalt föreslås bli centralförvaltningsmyndighet för officiell provning och kontroll samt melrologiskverksamhet. Anstalten bör organisera verksamheten så att redan etableraderesurser utnytfias i första hand. Två rådgivande organ föreslås bli inrättade, nämligen ettråd för provning och kontroll samt ett råd för metrologi, vilka skall biträdaprovningsanslallen i frågor inom sina kompetensområden. Förslag redovisas tillinordning i provningsanstaltens organisation av verksamhet som överföres frånmynt- och justeringsverket enligt tidigare beslut av statsmakterna. Vidare behandlas i propositionen frågan om att överföraChalmers provningsanstalt i Ciöteborg i statens ägo och inlemma den i provningsanstaltensorganisation. För provningsanstaltens verksamhet föreslås för budgetåret1972/73 ett anslag på totalt . Slutligen föreslås om- ochtillbyggnad av för konserveringsforskning i fill enkostnad av . Den propositionen har ju, som framgått av vad som anförtsav tidigare talare, föranlett en fyrpartimotion, i vilken krävs en omprövningav SP;s lokalisering med hänvisning till marknadsförhållandena och lill deföretagsekonomiska krav som ställs pä SP. Propositionens innehåll i övrigtbehandlas inte alls i motionen. Slutsatsen i motionen är att SP bör stanna iStorstockholmsområdet, där det inom regionen finns orter som är underlörsöfidapå arbetsplatser. Motionärerna föreslår därför en förnyad utredning omlokaliseringsort för SP. Ulskottsmajoriteten har icke ansett att motionärernasyrkande bör tillstyrkas. En av utgångspunkterna för propositionens förslag ärriksdagens 1 fattade beslut att SP:s huvuddel skall lokaliserastill . Som framgår av ulskoltsbetänkandet var det beslut som fattadesförra året om SP:s lokalisering välgrundat. Beslutet var dessutom praktiskttaget enhälligt. Utskottet erinrar om att en relativt stor enhet avuppdragsverksamheten förutsätts bli kvar i vid SP:s utflyttning. Vidden utflyttning som skall äga rum, vilken beräknas ske först , avsesju,vilket tydligen glömmer, att en fliial skall finnas kvar med ca 70anställda i , och utökning kommer säkerligen där att ske efter hand. Lokaliseringseffekten av alt SP;s myndighetsverksamhet,dess forsknings- och utvecklingsverksamhet och därtill en stor del avuppdragsverksamheten flyttas lill anser vi inom utskottsmajoritetenmyckel betydelsefull. I likhet med departementschefen erinrar också utskottet orrr attBorås kan erbjuda SP en mångsidig industriell och teknisk miljö inom rimligarese- och transportavstånd. Jag vidhåller detta trots yttrande.Borås bör få tillskott av statlig verksamhet med hänsyn till det ensidiganäringslivet och de strukturella problem som textil- och konfektionsindustrinhar. Utskottet har utgått från att en lämplig samordning mellanSP:s och och dess verksamhet skall komma till stånd. Lör utskottsmajoriteten har de regionalpolitiska skälenvarit till stor del avgörande för vårt ställningstagande vid valet avlokaliseringsort. De sysselsättningsskapande åtgärderna har sådan betydelse förBoråsregionen att de bör beaktas. Visst kan rnan sonr motionärerna diskuteravalet av lokaliseringsorl, men för oss har valet av inte varit svårt. De farhågor sorn nrotionärerna framhåller gällandeverksamheten och de ekonomiska konsekvenserna har tagils upp avdepartementschefen i propositionen 54, och jag ber att få citera några rader urden. Departementschefen säger i denna: "Jag har vid min bedömning av SP:sframtida verksamhet utgått från atl kontinuiteten i verksamheten skallsäkerställas och att i framliden åtgärder skall vidtas syftande lill attbibehålla verksamheten på i huvudsak nuvarande nivå. En sådan åtgärd kan varaatt pröva hur stor del av det nedlagda utrustningskapitalet som skall omfattasav förräntningskrav." Ulskottsmajoriteten finner icke skäl att följamotionärernas krav om en omprövning av tidigare fattat beslut att förlägga SP:shuvuddel till . De farhågor som framhålles anser vi vara alltför starktuppskruvade. Som jag har framhållit tror vi på lämpligheten avlokaliseringen fill och anser denna ur sysselsättningssynpunkt väl motiverad. Med dessa fä ord, herr talman, ber jag att få yrka bifallfill utskottets förslag samt avslag på motionen 1578. Lokaliseringen av statens provnings-anstalt, m. m. HerrBRUNDIN (m): Jag vill först och frärrrst till herrAndersson i säga att det inle alls rådde en fullständig enighet vidriksdagens heslut om utflyttningen. Det är ett felaktigt påslående. Jag medgergärna att det förelåg en ganska massiv majoritet för beslutet, men det fannsledamöter som gick emot hela utflyttningspropositionen. Men sedan sade nägot ganska intressant, somväl egentligen borde föranleda en diskussion inte så mycket mellan herr.Andersson och rnig som niellan och departementschefen. Ipropositionen 29 är 1971 sägs det nämligen att kan erbjuda en mångsidigindustriell och teknisk miljö osv. Men säger i attett av rrrotiven för att man flyttar SP är att har ett så ensidigtnäringsliv. i användeX alltså för att motivera sittställningstagande elt argument som talar mot flyttning till . Det måste brista i kommunikationerna pä något vis inom detsocialdemokratiska partiet. Ni måste väl ena er om vilka argument sorn talarför och vilka som talar emot. Det är nämligen så, , attensidigheten i näringslivet i , som i och för sig är Lokaliseringen av statens provningsanstalt. beklaglig,är ett av skälen till att rnan icke borde ha valt somlokaliseringsort. Observera också att reservationen icke syftar till attlåta provningsanstalten vara kvar på den plats och i de lokaler den harutan till att man skall göra en allsidig ny utredning beträffande lämpliglokalisering av provningsanstallen, dock icke lill . i (s): Jag vill gärna säga till attbakgrunden till diskussionerna orn SP:s förläggande till Studsvik och motivettill alt delegationen föreslog detta i huvudsak var de samordningsvinster somskulle uppkomma vid en lokalisering tillsammans med AB Atomenergi.Departementschefen ansåg då icke att dessa vinster var större än att deregionalpolitiska skälen borde övervägas vid valet av lokaliseringsort förprovningsanstalten. Jag är medveten orn att det finns ett stort antal ortersom ur lokalsynvinkel har behov och intresse av att få statlig verksamhet. ÄttBorås har ett sådant behov kan vi aldfig förneka. uppfyller också de kravsorn man ställer på en lokaliseringsort. Det skall vara en stor ort, ettstorstadsalternaliv med låt oss säga 100 000 invånare inom en 3-milsradie. Denskall ligga utanför de tre storstädernas influensområden, och det är två kravsom uppfyller. Därutöver har kommunen sina speciella svårigheter rrredett relativt ensidigt näringsliv som jag nämnt förut och de väl kända problemenpå l'l-!KO-sidan. uppfylleräven de krav sorn vi ställer påkommunikationerna. Jag vitlhåller därför, , alt är enlämplig ort i det här avseendet och yrkar återigen, herr talman, bifall tillutskottets hemställan. i Glömminge (c): Jag blev litet förbryllad, när jag hörde herrBiundin säga alt beslutet i fiol inte var enhälligt. Men det står i åretsutskottsbetänkande, som är grundat på de handlingar som förefanns i fiol, altdet var enhälligt. Det bestrids inte heller i reservationen. Jag kan inteförstå att rrran här i kan säga alt det var oenighet orn ett ärendeförra året. när v, inte känner till att någon sådan oenighet förelåg. Kanskevar det någon enskild ledamot som hade en annan tanke, men inte uttalade den -det brukar man inte räkna som delade meningar. Jag skall bara be att få upplysa herrBöfiesson i Glömming(; om att det inte är i utskotten man fattar beslut påriksdagens vägnar, ulan, det är här i kammaren sorn besluten fattas. Här varicke beslutet enhälligt: 27 ledamöter röstade för avslag på hela proposilionen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra proposi- tionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Nr82 Ätvidaberg begärt votering upplästes och godkändes följande voterings- Torsdaeen den proposition; Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i Sverigesförsörj- betänkandetnr 38 punkten 1 röstar ja, , . den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Ätvidaberg begärde rösträkning verställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 5 försörjning med kärnbränsle Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 39 i anledning av propositionen 1972:57 angående Sverigesförsöfining med kärnbränsle jämte motioner. I propositionen 1972:57(industridepaitementet) hade Kungl. Maj;l föreslagit atl 1. godkänna de ipropositionen förordade allmänna riktlinjerna för verksamheten påkärnbränsleförsöfiningens område, 2. bemyndigaKungl. Maj:t atl godkänna dels konsortialavtal mellan ,Sydsvenska kraftaktiebolaget och kraftgrupp aktiebolag ombildande av ett aktiebolag med uppgift att främja landets försörjning medkärnbränsle, dels överenskommelser om smärre ändringar i och tillägg tillavtalet, 3. medge att medelfick tas i anspråk från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. för teckningav aktier i det under 2 avsedda aktiebolaget, 4. bemyndigaKungl, Maj:t att i huvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats ipropositionen godkänna avtal mellan Aktiebolaget , statensvattenfallsverk och eventuella ytterligare intressenter orn utvecklingsarbeterörande utvinning av uran, 5. tillUtvecklingsarbete rörande utvinning av uran för /73 undertrettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , I detta sammanhang hade behandlats motionen 1972 :1684 av m, fl, (s), 1 75 motionen 1972:1686 av i m, fl, (m),vari hemställts att skulle ge Kungl, Maj;t till känna vad i motionenanförts samt motionen 1972:1687 av herrPettersson i m, fl, (c, fp, m) vari hemställts att vidbehandlingen av proposition 1972:57 skulle besluta 1, attutvecklingsarbetet rörande utvinning av uran i skulle ha den av ABAtomenergi föreslagna omfattningen och infiktningen i enlighet med vad somanförts i motionen, 2, att tillUtvecklingsarbete rörande utvinning av uran för /73 anvisa ettmed i förhållande till Kungl, Maj:ts förslag förhöjtreservationsanslag av . 1. alt riksdagengodkände de i propositionen 1972:57 förordade allmänna riktlinjerna förverksamheten på kärnbränsleförsöfiningens område,