prot · FV0954 · 1972-12-31 00:00:00 — Man öppnar nämligen annars enmöjlighet bakvägen för konkurrerande bolag som driver kabel-TV och trådradio ien så stor omfattning att allsidigheten i programutbudet förlorar sin verkan.Den saken är väsentlig att komma ihåg. Sedan har jag inte förnekat, , att man kanverka för att andra än får sluta avtal med staten ochtillgodose ett allsidighetskrav.Jag är ganska intresserad av de idéer som framlagts av sekreteraren i 1960 årsradioutredning, , i boken .Han tänker sig en programverksamhet av allmän art, som kan ankomma på ett endaföretag utan någon speciell inriktning, men att därutöver ytterligare kanalerbör ställas till förfogande. Kom Uiåg att detta inte bör ske genom att manliberaliserar radiolagen. När talar om en Uberalisering avradiolagen är han fullkomligt vag i konturerna. Vill han helt och hålleturholka ensamrätt och ge fuU frihet åt trådradioutsändningareller hur vill han förändra radiolagen? har motionerat om detta utan att konkretisera sig på denna punkt. Han kunde ha använt tidenmellan motionernas framläggande till sådana preciseringar, så att vi kunde föraen mera meningsfyUd debatt här i kammaren om yttrandefriheten i radio och TVvia tråd och andra överföringsmöjligheter som här kan stå till förfogande. Syssla inte med retorik utan syssla med problemet attgarantera en så vidgad yttrandefrihet som möjligt! Det skall vi överväga imassmedieutredningen, som jag själv tUlhör, men inte på så lösa grunder somherr här har skisserat. ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Jag finner i Eskilstunainledning helt obegriplig. Han påstod att jag inte lyssnade till vad han sade.Men det fanns inte en rad bland de rader som jag hade tänkt ut från börian därherr tankar över huvud taget var uppe. Min polemik mot vad herrSvensson har sagt i sina tidigare anföranden byggde därför naturligtvis på attjag hade lyssnat på honom här. Han gled oavbrutet mellan länk- ochtrådsändningar å ena sidan, etersändningar å den andra i sitt första anförande.Men i sina repliker till hade han suddat ut den skUInaden heltoch hållet och talade enbart om etermedia, om jag inte uppfattade honom fel Dåmåste vi naturligtvis säga ifrån, att här existerar en viktig gräns mellan åena sidan sändningar som går, så att säga, via luften och sändningar via trädoch länk. i måste göra den skUInaden i sinadebattinlägg om det skall vara seriösa anföranden. Sedan sade i ordagrant i dettaanförande något som jag inte heller kände till innan det hölls att det varen "attack mot yttrandefriheten" som riktade. Tvärtomvilket också visat vill vi ju öka yttrandefriheten. Vi hadegjort det om man hade tillåtit t, ex, gudstjänstkampanj. Vi villöka yttrandefriheten. Vi tycker det är fel att man förbjuder en väckelsekampanjav det här slaget, idrottsreferat och annat som blivit förbjudet under åren.Herr i EskUstuna har alltså alldeles vänt på sakläget. Det är vi somvill öka yttrandefriheten medan ni vill begränsa den genom att också ifortsättningen låta ha monopol på tråd- och länksändningar. i EskUstuna sade att det då blir ettkommersiellt ledningsnät, vilket skulle vara oerhört farligt. Min fråga till bUr denna. Har det vuxit upp ett ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program kommersielltledningsnät i och dit kampanj fick överföras? Har det urholkat monopolet? Är det en massa kommersiella intressensom tagit hand om opinionsbildningen i och , via kabel, tråd,eter etc? Det måste ju vara så om i EskUstuna hade rätt i sittförra anförande. Det har en "prejudicerande verkan", och det ärväldigt otäckt, menar . Om man överför då har man meden gång fritt fram för vad som helst, trodde han. Men har det blivit så i deländer som överfört de här väckelsemötena? Har det blivit vad som helst?Naturligtvis inte - men jag överlåter ändå åt i attmedge att det icke blivit på det viset. Det är klart att det finns mellanlägen mellan total frihetoch totalt monopol. medgav också i att det finnsmellanlägen. Det är ett sådant meUanläge vi vill ha. Vi vill inte att tråd-ochlänksändningarna skall ligga under monopol, utan vi vill t. ex.att man skall kunna tänka sig ett råd som på grundval av bestämda principer kange tillstånd till tråd- och länköverföring av detta slag. Det skall inte varaSveriges Radio som enväldigt bestämmer också om det här området. Det är detväsentliga i reservation. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Kammaren märkte ju om det var någon somgled så var det . gled från sina stolta paroller tillförmån för yttrandefriheten i radio och television till sitt defensiva försvarför att han inte har velat urholka ensamrätt för mycket. Vad är det har funderat på under de år hanaktualiserat dessa frågor? Ja, det är . All right, jag ger herrAhlmark rätt i att ha den uppfattningen att blev njuggt behandlad.Det är alltså er uppfattning, men det är en mycket liten fråga ni då har drivitalla dessa år. Jag har försökt lyfta upp debatten till att handla om hur manskall kunna åstadkomma största möjliga yttrandefrUiet i radio och television.Då kan man inte komma ifrån att man måste inskrida mot att det viatrådradiolänknätet och via kabel-TV etc, blir en sådan verksamhet som riktarsig till så många människor att det blir jämförbart med rundradioverksamhet. Dåblir det alltså ett hot mot den yttrandefrihetsprincip som ensamrätten förSveriges Radio vill bygga upp och som knyter tillstipulationsvUlkoren, att man skall svara för ett allsidigt programurval.Frågan om utnyttjande av tekniska möjligheter får inte prövas utifrån fullfrihet i etern eller motsatsen. Man måste finna rimliga nyanser, och det är detsom skall diskuteras i massmediautredningen. Hela det här resonemanget som för visar juatt frågan bör behandlas i sitt sammanhang, vilket tre partier anser ikonstitutionsutskottet. Jag ber därför att på nytt få yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: äntligen går in på falletGraham. Förut var det bara ointressant och hade fått "prejudicerandeverkan", om man hade gett tillstånd. medger i Eskilstunaatt det förhållandet att som den enda demokratin i stoppadeBUly väckelsekampanj ändå innebar att han blev"njuggt behandlad". Jag hoppas att de rörelser som stod bakomplaneringen av mötena lägger märke tUl ordvalet "njuggt behandlad".Förbud var det fråga om, ett nej, en lagstiftning som användes för att hindraen väckelsekampanj. Inte "njuggt behandlad", - det var en klartnegativ behandling. Då säger i EskUstuna att det är att"lyfta upp" debatten att påstå det är farligt att tUlåta sådant här.Nej. det är vi som har pekat på principen och frågat varför detta kunde händaför . Jo, därför att § 5 i radiolagen har en orimlig och oformligskrivning. Vi har begärt en liberalisering av den därför att nuhar monopol också för tråd- och länksändningar. Vi har begärt att tråd- ochlänksändningar skall läggas utanför , och vi har i olikasammanhang skisserat modeller för detta. Det är vi som har lyft upp den härfrågan, som redan i och för sig är principiell i det påtalade enskilda fallet,tiU att gälla den lagstiftning som gjorde att detta förbud trädde i kraft . Jag är i och för sig inte förvånad över skillnaden mellanmig och på den här punkten. Det finns en vUctig skillnad mellanliberal och socialistisk samhällssyn. För socialister är det viktigast attvärna om monopolet. Det handlar visserligen inte om etersändningar den härgången, men man kan aldrig vara nog försiktig menade man. För oss liberaler handlar det ytterst om gränserna förmötes- och yttrandefriheten. Det är andra tekniska villkor för trådsändningarän för etersändningar. Därför skall det vara andra regler och en större frihet.Men framför allt säger vi: Låt inte monopolet växa ytterligare och ta hand omden kabel-TV och kabelradio, som inte minst lokalt blir mycket viktig underkommande år. Paragraf 5 i radiolagen handlar om förbud och inbjudertill förmyn-deri. Därför vill vi liberaler reformera den. den 7 aprU 1972 ensamrätt till träd-och länköverföring avradio- och TV-program HerrSVENSSON i EskUstuna (s) kort genmäle: påstår nu att jag sagt att detvar min uppfattning att blev njuggt behandlad. Det sade jag inte.Jag sade att jag hade respekt för uppfattning när han anser attBilly blev njuggt behandlad. Av det skälet kunde driva denhär kampanjen i sina motioner. Men då har förbisett detprincipiella problem som här finns. Att föreslår en liberaliseringav radiolagens § 5 visar väl hur vag han är. Han har återkommit år medmotionen, men i klämmen nöjer han sig med att begära en liberalisering. Hanskriver inte ut ett förslag till detta, och han vågar inte avskaffa § 5 somhelt och hållet handlar om att man måste ha en gränsdragning mellanmndradiosändningar som når fram till en stor allmänhet och sändningar ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program av annatslag, som når fram till en mera sluten krets. Det är egendomligt att herrAhlmark här inte ens vågar yrka på ett avskaffande av en sådan paragraf. Jag vill diskutera yttrandefriheten i etern ochyttrandefriheten via nya medier i samband med den behandling som sker imassmediautredningen om hur man genom ohka massmedier skall garantera störstamöjliga yttrandefrihet. Då är det popularitetsjakt att säga att detta är ensocialistisk uppfattning i motsats till en liberal. Jag hoppas att det är enallmänt demokratisk uppfattning att man från dessa utgångspunkter strävar motallsidighet i debatt och nyhetsförmedling både via tryckta skrifter och viaradio och television. I sakfrågan hade jag kunnat nöja mig med attinstämma med herrar och . Jag antecknade mig på talarlistanbara för att utöka exemplet som diskuterats här så . i säger att det inte finns någotmer exempel än det kommit dragande med , nämligen BillyGraham. Jag kan tala om att har vi försökt ordnatrådradiosändningar från våra kvalmatcher i fotboll. Det har skett från 1963fram till 1970. De två mest uppmärksammade sändningarna var självklartkvalmatchen i , som intresserade en mycket stor del av Växjösbefolkning, och där vi efter mycket jobb ordnade en sändning. Men den blevbegränsad till en liten del av befolkningen, endast våra medlemmar fick gå ochlyssna till utsändningen. 1970 hade vi lyckats ta oss till ifotboll. Vi åkte till , närmare bestämt till , och därifrånordnade vi också länksändning. Men även i det fallet fick endast våra medlemmarlyssna. Man talar mycket om jämlikhet i dagens samhälle, och dåborde väl alla människor få ta del av det de är intresserade av. Jag råkar kännatill det här ganska bra därför att jag själv ordnade med dessa sändningar. Jaghar litet svårt att förstå på vUket sätt exempelvis våra fotbollsreferat skullevara en attack mot yttrandefriheten. Jag tror många från idrottsrörelsenställer sig bakom krav. Jag vill med detta yrka bifall till den reservation somavgivits av herrar och . Det fanns ett inslag iherr i anförande som särskUt intresserade mig. Det var dåhan anknöt till den tankegång som för något framfördes avsekreteraren i radioutredningen, . Om jag förstod gällde det tanken på särskUd mndradio. Innebär det att iEskilstuna är beredd att ställa sig bakom det förslaget? Det skulle i så fallvara en mycket intressant nyhet. HerrSVENSSON i EskUstuna (s): Jag vill bara replikera de två senastetalarna och vänder mig först tUl . I betänkande nr 1970 bUaga Astår det talat om kvalmatcherna , ochÖsters IFBrage. I samtliga dessa faU har jämlikhetsprincipen kunnat tUIgodosesinom ramen för § 5 radiolagen. Det har alltså varit utsändning tUl slutnasällskap, och det har gått mycket bra. Det finns även en rad andra exempel. Jagtycker detta är småttigheter i den principieUa debatten, men eftersom den förspå den nivån viU jag gärna svara. Sedan vänder jag mig till som kom med enallvarligare fråga. Jag citerade ur bok. Det resonemang och de idéerhan där förde fram tycker jag att man allvarligt bör pröva. Jag förutsätter i massmedieutredningen måste ta upp frågan hur man skall använda ett vidgatetemtrymme. Men har vi gått långt från utskottsbetänkandet.Utskottsbetänkandet vill bara säga att den här frågan måste behandlas i sittsammanhang, alltså i massmedieutredningens betänkande. De här förslagen omförändringar av § 5 i radiolagen kan inte behandlas separat, eftersom de berörförutsättningarna över huvud taget för rundradioverksamheten. den 7 aprU 1972 ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program () kort genmäle: i säger att desändningar det här gäller har kunnat genomföras med full jämlikhet. Jag undrardå vilken jämlikhetsprincip som i EskUstuna har, när bara våraegna medlemmar fick lyssna tUl dessa sändningar - alla Växjöbor var givetvisintresserade att fä lyssna tUl en utsändning av detta slag. Intet mörker är så djupt att det inte finnsen strimma av ljus. Jag delar i uppfattning att dethade varit önskvärt med ett större mått av frihet i etern. Det är bara attbeklaga att den socialdemokratiska regeringen totalt förbigått förslaget somvar aktuellt för tio om att med hjälp av en särskild mndradio inågon mån möjliggöra en ökad frihet i etern. i EskUstuna (s); Vi har ingalunda avvisat tanken på ensärskild rundradio, men den tekniska utveckUngen går här mycket snabbt. Dennafråga måste därför prövas och kommer att prövas i sitt rätta sammanhang. Tanken på en särskUd rundradio är inte isärskilt stor utsträckning beroende av de tekniska möjligheterna. Men som sagt:Det finns en strimma av hopp. Kan en så naturlig tanke som denna mogna efterbara tio inom det socialdemokratiska partiet, finns det som sagt ändålitet ljus. Överläggningen var härmed slutad. den 7 aprU 1972 ensamrätt till tråd-och länköverföring avradio- och TV-program Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 14 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: § 7 Föredrogs betänkande nr 15 ianledning av motion om förstärkt anonymitetsskydd vid anmälan ombarnmisshandel. Utskottets hemställan bifölls. § 8 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 9 angåendeverkställd granskning av styrelse och förvaltning jämteförslag om disposition av vinst. Lades till handlingarna. Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 9 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 10 angåendeverkställd granskning av styrelse och förvaltning budgetåret1970/71. Lades tUl handlingarna. Utskottets hemställan bifölls. § 10 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 11 ianledning av vissa i Kungl. Maj:ts proposition 1972:1 behandlade för flerahuvudtitlar gemensamma frågor jämte motion. Städningsverksamheten inom det statliga området Maj:t hade i propositionen1972:1 bilaga 2 s. 16-22 (punkt 9 i utdrag av statsrådsprotokoUet överfinansärenden för ) föreslagit att godkänna vad istatsrådsprotokollet anförts om central planering och utveckUng m. m. avstädningsverksamheten inom det statliga området. Maj:t hade föreslagit att ficktiU uppgift att svara för en central planering och utveckUng av den statligastädningsverksamheten. Medel för fem tjänster härför begärdes under sjundehuvudtiteln. den 7 aprU 1972 Städningsverksamheten inom det statliga området I detta sammanhang hade utskottetbehandlat motionen 1972:624 av m. fl. (m) i vad avsåg hemställanatt i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla, att Kungl. Maj:tutredde möjligheterna att överföra den statliga städverksamheten på privatastädbolag. att med bifaU till Kungl.Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:624 såvitt nu var i frågagodkände vad i statsrådsprotokollet anförts om central planering och utveckUngm. m av städningsverksamheten inom det statliga området. Reservation hade avgivits av herrar (),i (c), Åsling (c), (), Fågelsbo (c). () och i (m), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:624 såvitt nuvar i fråga skulle avslå Kungl. Maj:ts förslag om central planering ochutveckling m. m. av städningsverksamheten inom det statliga området och som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. Det här betänkandet behandlar frågan om denstatliga städverksamheten. Det kan kanske förefalla som en mindre väsentligfråga, men i själva verket kostar den totala städverksamheten ganska mycketpengar. har regeringen föreslagit att skall begåvas med engrupp som centralt skall leda och utveckla städningsverksamheten. Förslagetbaseras på en statlig städutredning, och den har i första hand behandlat fråganom man skulle ha städning hos de olika myndigheterna i deras egen regi eller omman skulle tUlskapa ett statligt bolag. Däremot har man inte pä etttillfredsställande sätt genomlyst frågan om ett tredje alternativ, dvs. attutnyttja privata städbolag. Ute i näringslivet, där man ständigt måste jaga kostnader,finns en uppsjö av exempel på att man har funnit att just anlitande avkvalificerade städföretag ställer sig billigare än att utföra städningen i egenregi. Den uppfattningen har i det här nu aktuella ärendet t, ex, ocksågeneraltullstyrelsen. När vi har föreslagit att man skulle pröva möjligheten att göra Städningsverksamheten inom det statliga området besparingargenom att övergå till anUtande av städföretag, har den socialdemokratiskamajoriteten i finansutskottet inte velat vara med härom utan förordar liksomdepartementschefen att städningen skall ske i egen regi och att den skall ledasoch utvecklas av en grupp som placeras hos . Beträffande just den här centrala styrningen och ledningenkan man verkligen anföra betänkligheter. Det har inte anförts någon övertygandebevisning för att en sådan ledningsgrupp över huvud taget behövs, ochexempelvis avstyrker en sådan central ledning. Vad man härbegär är fem nya tjänster. Eftersom vi i den borgerliga oppositionen intekunnat finna att man på ett tillfredsställande sätt kunnat bevisa behovet avdem, har vi i en reservation yrkat avslag på tillsättande av dessa tjänster förden centrala planeringen. Vi föreslår också att det skall utredas, om man kanuppnå besparingar genom att övergå till användande av privata städningsföretag. Med detanförda ber jag att få yrka bifall till reservationen. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag avser att fatta mig mycket kort på den här punkten. Reservanterna vill inte följa upp den offentliga utredningsom arbetat och som utifrån omfattande praktiska försök bedömerdet möjligt att genom en differentierad städverksamhet, viss central planeringav städverksamheten för skilda typer av lokaler och genom gemensam upphandlingminska de totala städkostnaderna med låt oss säga . Eftersom de årliga städkostnaderna för staten uppgår tillca , är det här stora summor som det rör sig om, vilket herrBrundin har nämnt. Då kan vi i utskottsmajoriteten efter en det vill jagframhålla - mycket positiv remissbehandling inte bara kasta det här på hyllanoch säga som motionärerna och reservanterna att det skulle behövas ytterligareen utredning. Den sak reservanterna nu begär utredning om är ju berörd ipropositionen och behandlad av utskottet. Privata entreprenörer som städare kankomma i fråga också i fortsättningen, och vi har sagt att den saken bör denenskUda myndigheten bedöma i samråd med . Det är inte så, somherr här gjorde gällande, att städning alltid skall ske i egen regi,utan den här möjligheten har lämnats öppen. Det är självklart att vi här måste ta hänsyn tillanställningstryggheten och kontinuiteten för dem som är anställda förstädning vid de statliga myndigheterna. Det har starkt betonats av de fackligaorganisationerna vid remissbehandlingen, och jag vill också starkt understrykade synpunkterna. Att en ny utredning skulle bättre än myndigheterna kunnabedöma vilka städföretag som är seriösa förefaller enligt utskottsmajoriteteninte sannoUkt, och därför yrkar jag bifall till utskottets hemställan. HerrBRUNDIN (m): har lagt fram kostnadskalkyler för städverksamheten,och då har bl. a. generaltullstyrelsen påtalat att man kan köpa tjänsternabUligare utifrån. Det som skiljer oss åt, , är att vi inte nöjeross med att man bara genom den här åtgärden som har föreslagits kan vinnavissa rationaUseringsvinster, utan att vi menar att man måste även pröva, omman kan nå längre i besparingar på det sätt som vi har föreslagit. Jag tycker det är en ganska orunlig attityd att inte viljavara med om att på ett ganska enkelt och smärtfritt sätt ta reda på om man kanspara mera pengar. Det är ju skattepengar som går åt till det här, och detmåste väl rimligen vara ett gemensamt intresse att göra av med så litet pengarsom möjligt. Om det nu blir bUligare att köpa den här tjänsten utifrån än attstäda i egen regi, tror jag att skattebetalarna i det här landet, som är ganskahårt tyngda av vårt skattetryck, skuUe uppskatta att man prövar denmöjligheten. Det behövs inte aUs sättas till någon stor utredning, herrEkström, för att konstatera detta, utan det enda som hade behövts hade varitatt utskottsmajoriteten inte så starkt förordat städning i egen regi utan justpåtalat att man borde pröva även entreprenadförfarandet. Och vad beträffar anställningstryggheten, , sågår det att skapa lika god anställningstrygghet i privata städföretag som istatliga företag. den 7 aprU 1972 Städningsverksamheten inom det statliga området Jag är inte alldeles övertygad om sanningen idet sista som sade, nämligen att denna anställningstrygghet skullebli likadan för de anställda, därest städningen i mycket stor utsträckningskulle överlåtas till enskilda entreprenadföretag. Jag vill än en gång åberopavad de fackliga organisationerna anfört just på denna punkt.Anställningstryggheten har varit mycket viktig i deras yttranden överstädningsutredningen. Sedan kan man givetvis som herrBrundin säga att den eller den remissinstansen har sagt så eller så. Jag trorinte att det är en särskilt rekommendabel väg, därför att dét övervägandeantalet remissinstanser har ställt sig mycket positiva till juststädningsutredningen. Jag vill dock på nytt understryka att, även om utskottethar sagt att man finner det naturligt att städning sker i egen regi, är det,möjligt för myndighet att i samråd med ordna städningen genomanlitande av entreprenör, om det befinns lämpligt i visst fall. HerrBRUNDIN (m): Jag måste än en gång säga till att denavgörande skillnaden mellan oss är att ni förordar en lösning om vilken ni intevet att den är den billigaste. Och dessutom avvisar ni tanken att man skulleundersöka om den är den bUligaste, vilket jag tycker är rätt allvarligt. Beträffande tryggheten i anställningen råkar vi behandladet här ärendet då vi kan läsa i morgontidningarna om hur någrastäderskor här i förgäves stod och väntade på statsministern för Städningsverksamheten inom det statliga området attförsöka få hjälp, därför att de hade sagts upp från sin anställningmed mycket, mycket blygsamma pensionsbelopp. Det som skUjer oss åt är väl att utgångspunkt i den grunduppfattning han har här anser att städningen börske i egen regi. Men kvar står i alla fall att här har bedrivits ett mycketomfattande och ambitiöst utredningsarbete, varvid man verkligen genomlystproblemen. Därför anser vi det vara en föga framkomlig väg att nu återigenhänskjuta frågan tUl en utredning. Ofta möter vi från borgerligt håll uppfattningenatt vi har ett utredningsväsende i det här landet som kanske är alltföromfattande. Varför skulle man då på nytt hänskjuta frågan till en utredning, dåen sådan redan verkställts. Jag ber än en gång att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m.