prot · FV0989 · 1972-12-31 00:00:00 — Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. § 1 Justerades protokollet för den 17 innevarandemånad. § 2 Föredrogs, men bordlades åter justitieutskottetsbetänkanden nr 16 och 17, försvarsutskottets betänkande nr 17, trafikutskottetsbetänkande nr 13, jordbruksutskottets betänkanden nr 3642 samtnäringsutskottets betänkanden nr 42 och 43. § 3 Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 30 i anledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag /73 till förvaltningarna vid universiteten, m. m. jämtemotioner. I propositionen 1972: 1 bilaga 10hade Kungl. Maj:t (punkterna E 27, s. 349-351, och E41, s. 366-370, i utdrag avstatsrådsprotokollet över utbOdningsärenden) föreslagit att 1. tillFörvaltningarna vid universiteten m. m. för /73 anvisa ettförslagsanslag av , 2. tUl PedagogisktutveckUngsarbete vid universiteten m. m. för /73 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen1972:62 av m. fl. (fp, c) vari hemställts A. attriksdagen hos Kungl. 1. att de allmännautbildningslinjerna vid de filosofiska fakulteterna gavs karaktären avrekommendationer, 2. att Kungl.Maj:t med anledning härav företog erforderliga ändringar i kungörelsen omutbUdning vid de fUosofiska fakulteterna, 3. att 31 § idenna kungörelse upphävdes, B. att under åttonde huvudtiteln tillPedagogiskt utveck lingsarbete vid universiteten m. m. utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisade , C. att under åttonde huvudtiteln utöver vadKungl. Maj:t föreslagit anvisade för studievägledning vid universitet och högskolor, D. att gav Kungl. Maj:t till känna vad som imotionen anförts beträffande behovet av en översyn av utbUdningslinjerna, motionen 1972:194 av m. fl. (m) vari hemställts A. attriksdagen i skrivelse tUl Kungl. 1. begärde att de allmänna utbildningslinjerna vid de filosofiska Anslag till fön>alt-ningarna vid universiteten, m. m. fakulteternagavs karaktären av rekommendationer och att Kungl. Maj:t företog nödvändigaändringar i kungörelsen om utbUdning vid de filosofiska fakulteterna medanledning härav, 1. begärde att 31§ i kungörelsen om utbildning vid de fUosofiska fakulteterna, den s. k.avstängningsparagrafen, upphävdes, 2. begärde förslagtUl ett system för utbyggd kontakt mellan universitet och olikaavnämarkategorier efter de riktlinjer som anförts i motionen, 3. som sin meninggav till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av en översyn avutbildningslinjerna samt att därvid särskilt borde beaktas kravet på bibehållenkvalitet i utbildningen, B. att under åttonde huvudtiteln utöver vad Kungl.Maj:t föreslagit anvisade för studievägledning vid universitet och högskolor, C. att beslutade om inrättandet avarbetsmarknadskonsu lenttjänster vid samtliga universitet, högskolenheten i och de tre universitetsfUialerna, motionen 1972:498 av m.fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att hos Kungl. 'tskulle anhålla att nu gällande studieordning vid de fUosofiska fakulteternareformerades i enlighet med vad som anförts i motionen 1972:294, motionen 1972:500 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari hemställts att i skrivelse tillregeringen skulle anhålla om 1. att den s. k. utspärrningsparagrafen iutbildningskungörelsen av skaffades, 4. att denuvarande utbUdningslinjerna vid fUosofisk fakultet avskaffades, 5. utredningangående studenternas studiemotivation som kunde läggas till grund för enframtida målsättningsdebatt och reformering av de filosofiska fakulteterna samt motionen 1972:1113 av herrr m. fl. (c), såvitt nuvar i fråga. 1. att rUcsdagenbeträffande utbildningslinjerna vid filosofisk fakultet och översyn av linjernamed avslag på motionen 1972:500 i denna del som sin mening gav Kungl. Maj:ttillkänna vad utskottet i anledning av motionerna 1972:62, 1972:194 och1972:498 förordat angående utbUdningslinjerna m. m., 2. att ianledning av motionerna 1972:62, 1972:194 och 1972:500 såvitt nu var i frågabemyndigade Kungl. Maj:t att beträffande den s. k. avstängnmgsparagrafenmeddela beslut om upphävande eUer dispens i enlighet med vad utskottet anfört, 3. att rUcsdagenskulle avslå motionen 1972:194 i vad avsåg ökad kontakt mellan avnämare ochuniversiteten, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:194 i vad avsåg vissa konsulenttjänster. a) att riksdagenskulle avslå motionen 1972:500 i vad avsåg utredning om studenternasstudiemotivation, b) att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag samt med bifall tUl motionerna 1972:62 och1972:194 och med avslag på motionen 1972:1113, motionerna såvitt nu var ifråga, till Förvaltningarna vid universiteten m. m. för /73anvisade ett förslagsanslag av , c) att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1972:62 såvittnu var i fråga till Pedagogiskt utvecklingsarbete vid universiteten m. m. /73 anvisade ett reservationsanslag av . Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. 1. av i (vpk), som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, att beträffande nuvarande utbildningslinjer vidfilosofisk fakultet med bifall tiU motionen 1972:500 i denna del och med avslagpå motionerna 1972:62, 1972:194 och 1972:498, sistnämnda tre motioner i vadavsåg utbildningslinjernas karaktär och översyn av studieordningen, beslutade attutbildningslinjerna skulle avskaffas fr. o. m. , 2. av i (vpk), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifaU till motionerna 1972:62, 1972:194och 1972:500 såvitt nu var i fråga beslutade att bestämmelserna om den s. k.avstängningsprövningen skulle upphöra att gälla med utgången av juni månad år1972, 3. av i (vpk), som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:500 i dennadel som sin mening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anförtbeträffande utredning rörande studentemas studiemotivation. i (vpk): När den nya organisationen av utbildningenvid filosofisk fakultet - allmänt betecknad som PUKAS - infördes angavsfrån regeringen som motiv, att genomströmningshastigheten och målmedvetenhetenhos de studerande skulle öka. Studiemisslyckandena skulle minska och kostnadernaför utbildningen nedbringas. Det enda parti som den gången gick emot PUKAS varvänsterpartiet kommunisterna. Vi betecknade den som en skenreform som inteskulle öka studiemotivationen och ansåg att de grundläggande problemen i utbildningeninte kunde lösas genom PUKAS. Detta gällde såväl de särskilda svårigheterna förstuderande från arbetarklassen och de begränsade resurserna för de filosofiskafakulteterna som problemet att ändra utbildningens innehåll, så attstudiemotivationen skulle öka. Man vägrade från de övriga partierna att lyssna till denkritik mot förslaget som studenter och lärare anförde. Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. statsrådetMobergs yttrande i : "Vad kommer att hända, därest det går som vissadestruktiva krafter uppenbarligen vill att det skall gå i detta sammanhang?Naturligtvis kommer samhället då att vidta motåtgärder, som det aUtid gör omnågot inte går enligt de uppdragna riktlinjerna, och dessa motåtgärder kan idetta faU självfallet bara ha en innebörd. Samhället klarar sig alltid." Kritiken mot PUKAS har växt i styrka aUteftersomverkningarna ay systemet blivit uppenbara. Jag vet inte om det fortfarande ärgångbart att tala om destruktiva krafter när någon påvisar brister och negativaverkningar av PUKAS-systemet. I så fall har dessa krafter nästlat in sig i departier som bär ansvaret för PUKA:s införande. Ja, t. o. m. utbildningsutskottetsbetänkande utgör ett erkännande av en rad brister, även om utskottet inte drarden enda logiska slutsatsen och går in för avskaffande av PUKAS. Även deändringar som UKÄ föreslagit innebär i sak ett erkännande av att PUKAS intefungerat så som man vid införandet av den nya studieordningen angav. har väl en reform blivit så hårt kritiserad av allasom berörts av den som vad fallet är med PUKAS. Det handlar heller inte ominitialsvårigheter utan problemen har ökat. Till årets riksdag inlämnades flera mer eller mindrelångtgående motioner, vUka väckte förväntningar om att PUKAS nu skulleavskaffas. Men var dessa förväntningar egentligen realistiska? Kunde manförvänta att partier som är medansvariga riksdagsbeslut nu skuUevara beredda att göra helt om? Den kompromiss som socialdemokraterna och deborgerliga partierna i utbildningsutskottet kommit fram tUl utgör svar påfrågan. Redan på ett tidigt stadium av utskottsbehandlingen kunde ordförandenkonstatera att det förelåg en betydande skillnad mellan vpk:s krav om attavskaffa PUKAS och de borgeriigas krav om reformering inom PUKAS-systemets ram.Han blev emotsagd av ingen på den punkten! Det kan vara skäl att hålla detta i minnet när deborgerliga hukar sig för den hårda studentkritiken och söker försvara sittställningstagande på lika underliga som motsägelsefulla sätt. Jag vill beröra den debatt som redan förts om det nuföreliggande ärendet, nämligen i pressen. Redan i samband med tidsplaneringen av frågans behandlingi utskottet kunde man läsa i tidningar uppgifter som nära nog kunde ge intryckav att vpk, som och länge som enda parti motsatt sig PUKAS, skuUegöra sina ställningstaganden efter hotelser från partier som var medansvarigaför PUKAS-beslutet. Så är naturligtvis inte fallet. Det visar för övrigttydligt den position som de olika partierna intar vid de avgörandeställningstagandena i utskottsbetäkandet och här i kammaren. Den kompromiss utskottsmajoriteten samlats omkring tordeväl som aUa kompromisser innebära att både regeringspartiet och de borgerligagett efter på olika punkter. Förmodligen får vi höra en hel del om vem som fåttge efter mest och vem som anser sig ha vunnit mest. Men frågan är om det härrör sig om en egentlig kompromiss. Är det inte snarare så att socialdemokraternaoch de borgerliga har funnit varandra, att den föreslagnaskärpningen i PUKAS väl stämmer överens med både borgarnas ochsocialdemokraternas krav på ökad näringslivsstyrning och skräddarsyddaakademiker? Därför har man fallit varandra i armarna! 1 en tidningsintervju, som utgör svar på studenternaskritik mot de borgerliga partierna, har utskottsledamoten förnekatatt det är fråga om en kompromiss, men från en annan utgångspunkt. "Denenda punkt där vi fått stanna vid en kompromiss i betänkandet äravstäng-ningsprövningarna. Dessa hade vi velat avskaffa helt", säger honoch fortsätter: "På alla punkter i övrigt har utskottets borgeriigarepresentanter nått en fullständig seger i enlighet med sina ursprungligamotionskrav." Vad jag inte kan förstå, och förmodligen heller ingenannan, det är varför man inte också sopade bort avstängningsparagrafen när deborgerliga - som man får intryck av genom intervjun ändå inte lämnade sten påsten vid sin framfart! Och varför skärper man på de borgerligas initiativ tröskelprövningarna? Det kravet har i varje fall inte studenterna framfört.Fru säger i samma intervju att av utbildningslinjerna blev det intemycket kvar. I utskottsbetänkandet hävdas det att de allmänna utbildningslinjerna"från vissa synpunkter kan sägas ha karaktär avrekommendationer". Var det därför de borgerliga motionerade om att göra omdem till rekommendationer? Var det därför att man uppfattade det så, att deredan nästan var rekommendationer? De åtgärder utskottet föreslår är icke desto mindreförvånande, om man från de borgerliga önskat mjuka upp de allmänna utbildningslinjerna.Utskottet skriver: "UKÄ har sålunda föreslagit att det skall vara möjligtför ett konsistorium att fastställa en sista dag för registrering vidinstitution. Utskottet finner det naturligt, att den studerande för att fådeltaga i undervisning och prov skall ha registrerat sig vid institutionen föreen faststäUd sista dag i början av terminen." Utskottet går alltså längreän UKÄ och rekommenderar konsistorierna att fastställa en sista dag förregistrering vid institutionerna. En sådan åtgärd skulle försvåra villkoren förde studerande, speciellt för dem som ligger efter med sina studier. Vi kankalla det skärpning 1 av PUKAS. Den andra konkreta åtgärden utskottet föreslår i dettasammanhang är att UKÄ skall få utfärda anvisningar, så att i vissa fallstudiekurserna inom en utbildningslinje skall få genomgås i valfri ordning.Konsekvenserna av en sådan åtgärd är svåröverskådliga. Redan nu förekommer attstudiekurser kan genomgås i valfri ordning. I vilka fall detta gäller avgörs ipraktiken av utbildningsnämnd eller utbildningsledare. Det är självklart attdetta ger utrymme för stort godtycke beroende på utbildningsnämndens utseendeoch vem som är utbildningsledare. Men det kan också innebära en centraliseringatt tilldela UKÄ bestämmanderätten. Om uttalade sig för altstudiekurserna skall få genomgås i valfri ordning i alla fall, vore detvisserligen inte en avgörande uppmjukning men ändå en uppmjukning av PUKAS.Sådan är emellertid inte utskottets skrivning. Det finns en annan sak jag i detta sammanhang vill pekapå. Utskottet skriver att man till följd av denna förändring bör kunnanedbringa antalet Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. studerandevid särskild utbildningslinje. Skall detta tolkas så, att man förordar enskärpt tillämpning när det gäller tillstånd till särskild utbildningslinje? Den tredje åtgärden utskottet i detta avseende föreslår äratt studenternas rätt att byta utbildningslinje skall inskränkas till de tvåförsta veckorna under den första studieterminen och sedan tiU terminsskiften.Detta är en klar och tydlig skärpning av PUKAS, som gör det svårare förstudenterna att byta utbildningslinje. Vi kan kaUa det skärpning 2. Menbefinner man sig i kvicksand och börjar röra på sig så sjunker man bara alltdjupare. Vi tror att allt fler studenter kommer att inse det lönsamma i attfrångå de allmänna utbildningslinjerna och i stället välja del av utbildningslinjesom man sedan kan bygga på. UKÄ:s statistik visar att ett växande antalstudenter redan går denna väg. Medan vpk hävdar att man inte ökar de studerandes trygghetgenom att ändra utbUdningslinjerna och öka kapitalisternasstyrningsmöjligheter, skriver de borgerliga partierna och regeringspartiet ihopsig i en kompromiss, som endast kan vara ett försök att inbiUa de studerandeatt man förändrat systemet. Det enda radikala greppet är, som framhålles ivpk-motionen liksom i reservationen 1, att helt avskaffa utbildningslinjerna. Med skrivningen att UKÄ:s förslag har samma syfte som de iförevarande fråga framförda motionsyrkandena söker man uppenbarligentillfredsställa både regeringen och motionärerna utan att egentligen förändranågot i sak. I reservationen 2 erinras om att rektorsämbetena viduniversiteten i , , , och samt vidhögskolenheten i anfört uppfattningen att bestämmelserna som regleraravstängningsprövningen bör slopas. Reservationen förordar följdriktigt medtillstyrkan av samtliga ifrågavarande motioner att avstängningsprövningenskall upphöra att gälla med utgången av juni månad . Det är säkerligen bl.a. ställningstagandena till avstängningsprövningen ordföranden i SFS haft itankarna, när han vid studentriksdagen i i fråga omPUKAS-kompromissen anförde: "Ur politisk synvinkel är socialdemokratin attgratulera till framgången, kommunisterna att hedra för sin ståndpunkt och deborgerliga att beklaga för sitt agerande." Utspärrningen drabbar i första hand de studerande vilkaborde ha det största stödet. Snedrekryteringen ökar sålunda. Helaavstängningsprövningen innebär ett administrativt nierarbete utan att man kanvisa på den ökade genomströmningen, som man anförde som motiv. Efter att på detta sätt ha lappat på och stuvat om inomPUKAS-systemet är det på sätt och vis logiskt att utskottsmajoriteten hamnar påavslagsyrkande i fråga om vpk-motionens krav om en utredning angåendestudenternas studiemotivation, som skulle tjäna som underlag för en framtidamålsättningsdebatt och reformering av de filosofiska fakulteterna. Detta kravkan inte besvaras med hänvisning till U 68 :s arbete, som utbildningsutskottetgör. Jag har därför i reservationen 3 påpekat att de gmndläggande problem somvidlåder utbildningen vid filosofisk fakultet inte kan lösas genomPUKAS-systemet och att studiemotivationen inte har ökatutan snarare minskat. Utifrån detta faktum behövs en utredning av det slag somförordats i motionen 500. Hela den diskussion som förts rörande utbUdningspolitikenvisar att regeringen tror sig kunna bemästra olika problem genom atl införaspärrar eller skärpa dessa där de redan finns. Nyss hade vi debatten ompsykologutbildningen, där spärrar införts mitt i utbildningen. Vid TCO:sutbildningsdagar aviserade finansministern skärptautspärr-ningsregler och hårdare intagningsbestämmelser. Statsrådet harnärmast bemött kraven på avskaffande av spärrsystemet med attityden att manborde skärpa nuvarande spärrar. Även inriktningen av U 68:s arbete präglas avsamma synsätt. Detta är uppenbarligen regeringens och socialdemokraternasposition. En granskning av kompromissen i utskottet visar att man inte behövtavvika från sin linje. Att kunna behålla allt väsentligt av PUKAS-systemet ocht. o. m. i vissa avseenden skärpa detta har varit möjligt endast genom att deborgerliga partierna uppenbarligen inte haft för avsikt att avskaffa dennuvarande studieorganisationen. Med det anförda har jag motiverat dereservationer som är fogade till utbildningsutskottets föreliggande betänkande,och jag ber att få yrka bifall tUl reservationerna 1, 2 och 3. Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. Kammaren kommer att några timmardiskutera en fråga som varit föremål för en intensiv debattbland de många som berörs av den - studieordningen vid filosofisk fakultet.Utskottet har, som erinrat om, kommit fram tiU ett praktiskttaget enhälligt förslag. Endast har reserverat sig iutskottet. Jag går in i debatten i detta skede efterreservanten för att motivera några av utskottets ställningstaganden trots attflera av utskottets ledamöter senare kommer att yttra sig. Jag skall emellertidi detta anförande, herr talman, försöka undvika inlägg som kan tolkas sompolemik mot de utskottsledamöter som kommer att tala efter mig. Under den allmänna motionstiden väcktes några motioner somhandlade om studieordningen vid filosofisk fakultet. Vpk föreslog att systemetskulle slopas. Från de borgerliga partierna ställdes yrkanden om väsentligaförändringar i systemet. Kraven kan kort sammanfattas i tre punkter. Dels villeman förändra de obligatoriska utbildningslinjerna till rekommendationer, delsviUe man slopa den s. k. utspärrningsparagrafen, dels ville man öka anslagentUl studievägledning och pedagogiskt utvecklingsarbete. valde arbetsmetoden att inledningsvisskicka ut motionerna till en ganska bred remissbehandling. De sändes tUllöntagarorganisationerna, universitetskanslersämbetet, centrala studiehjälpsnämndenoch . har på allapunkter tillstyrkt det i motionerna som kan innebära att PUKAS-systemetavskaffas. Men i övrigt har, herr talman, vilket är viktigt att notera,samtliga remissinstanser uttalat sig för ett bibehållande av PUKAS. Manföreslår att vissa justeringar skall ske inom 1 * protokoll 1972. Anslag till förvaltningarna vid universiteten, m. m. Under vissa förutsättningar vill slopa avstängningsprövningen,men i övrigt råder påtaglig och intressant samstämmighet mellanlöntagarorganisationerna som anser att utbUd-ningssystemet bör bibehållas, låtvara att vissa justeringar kan eUer bör förekomma. Allmänt har man anfört att U68 :s kommande förslag bör avvaktas innan mera långtgående förändringar isystemet övervägs. När 1969 fattade beslutet om studieordning vidde fUosofiska fakulteterna var man medveten om att det var en mycketkomplicerad materia och att systemet icke vid beslutstillfället kunde ansesfärdigt utan fortlöpande kunde komma att bli föremål för justeringar.Föredragande statsrådet anförde det i propositionen och sade bl. a. att hanstarkt vUle betona vikten av att utbildningen vad beträffar såväl innehåll somorganisation kontinuerligt ses över och att arbetet med att skapa nyautbildningslinjer för ohka utbildningsbehov skulle fortsättas samt att delinjer som inte svarade mot ett sådant behov skulle gå ut ur förteckningen. Det var alltså ett flexibelt system som då föreladesriksdagen och som utan erinran anslöt sig till. föreslår utbildningsutskottet vissa justeringar iutbildningssystemet, som enligt utskottets mening svarar mot de behov som vunnaerfarenheter har aktualiserat. I vissa avseenden är systemet i dagadministrativt tungrott, och det finns därför skäl till en del justeringar. Jagber att få hänvisa till vad utskottet har skrivit. På grund av den storaenigheten avstår jag från att inför kammaren redovisa de olika detaljändringarna. Utskottsförslaget innebär sålunda vissa förändringar medavseende på konstruktionen av utbildningslinjerna, en viss uppmjukning ochförändring av avstängningsprövningen samt en uppräkning av anslaget tillstudievägledning och pedagogiskt utvecklingsarbete med tillsammans 2 miljonerkronor i förhållande tUl förslagen i statsverkspropositionen. Det är viktigt, herr talman, atl notera atlutbildningslinjernas karaktär av obligatorium liksom avstängningsparagrafenbibehålles i utskottsförslaget. Det är efter långa och synnerligen svåraöverläggningar som utskottet kommit fram till nästan fullständig enighet. Somhar sagts har endast kommunisternas representant i utskottetreserverat sig och håller fast vid den ståndpunkt som partiet harintagit, att PUKAS-systemet skall avskaffas. Kommunisternas inställning innebär naturligtvis ingentingannat än ett hänsynslöst försök att åt sig fånga upp den högljudda delen avstudentopinionen, den som aktivt engagerar sig mot utbildningssystemet.Kommunisterna bortser från att PUKAS kommit till för att hjälpa de studerandesom har svårigheter i sina studier, som behöver ledning och hjälp i arbetet.PUKAS har tillkommit för att minska studiemiss-lyckandena och studieavbrottenoch för att hjälpa till med en snabbare genomströmning i studieförloppet. Jag har för min personliga del tidigare i riksdagenerinrat om att universiteten är arbetsplatser och att man på dessa som på allaandra arbetsplatser måste begära rimliga prestationer av dem som fungerar där.Och universiteten är dyrbara arbetsplatser. Folk i industrin, i jordbruk. iservicenäringar och överaUt i övrigt i samhäUet måste i sin egenskap av skattebetalareansvara för att resurser avdelas tUl den ungdom som får förmånen att vistas vidde högre utbiildningsanstalterna. Alla dessa människor har rätt att krävarimliga studieprestationer av den studerande. Att återgå till de förhållanden som rådde innanriksdagsbeslutet om de fasta studiegångarna vid filosofisk fakultet fattadesvore orimligt med hänsyn tUl både skattebetalarna och den studerande ungdomen. Naturligtvis är vi alla medvetna om attutbildningssystemet ännu inte funnit sin definitiva form. har, somjag tidigare anfört, vid upprepade tUlfällen uttalat att förändringar börvidtas allteftersom erfarenheter vinnes. Jag vill vidare erinra om att hela deteftergymnasiala utbildningsväsendet kommer att ligga i stöpsleven den dag U 68:s förslag kommer upp till behandling. För dagen har utskottet emellertidansett att genomförandet av de justeringar som föreslås i betänkandet kommeratt leda till de förbättringar som bedöms som angelägna. Jag avstår från att gå in ytterligare i diskussionen ochkommer heller inte att säga någonting om reservationen 3 som kommunisternasrepresentant har fogat vid betänkandet. Jag har nämligen kommit överens medstatsrådet om att denna del av kommunistyrkandet skall statsrådet ägnasärskild uppmärksamhet. Jag vill, herr talman, i egenskap av utskottetsordförande uttala min tillfredsställe över att det blivit möjligt att kommafram till ett så här enhäUigt utskottsförslag. Det ligger väl nära till handsatt ett förslag som har kompromissens karaktär frestar till försök att betecknadet som en seger för den ena eller den andra riktningen. Det har gjorts sådana försök.