prot · FV0941 · 1972-12-31 00:00:00 — Det är därför vi behöver kommundelsråd somkan engagera sig i de här frågorna och som hur en lagstiftningsgmnd. Hur detsedan skull ske får utredningen tu ställning till. ägnude långtid åt utt sägu utt det funns mångu olika förslug om hur de skulle vådas, hurmotionsrätt och beslutanderätt skulle vara osv. I en motion för mannaturligtvis fram olika idéer för att ge vederbörande utredning litet kött påbenen, och det kan minsann behövas . Men sedun hur utredningen fullfrihet utt tänku själv. unförde utt det funns kommundelsråd i sexkommuner. Det har väl slagit bru ut, och de försöken styrker såledesreservunternus mening. () kort genmäle: Får jag börja med två korta tillrättuläggunden. i TroHhättan tulade först om underligaturer när det gällde reservationen 1. vet att vid omröstningen iutskottet de personer var närvarunde som är upptugnu i det senare utdeladebladet; de röstade på samma sätt och reserverade sig. Jag tycker utt det vurrätt onödigt utt tu upp det i den här debutten. Sedan sude iTroUhättan att i folkpartietsreservation i fråga om kommundelsråd uttalade vi oss för att valenav kommundelsråd skulle ske med andra val. Det gjorde vi inte; vipåpekade att det var ett alternativ och att det skulle påverka tidsplanen förutredningen om man valde det alternativet. Vidure måste jag säga att jag tycker att det är Htettröttsamt att socialdemokraterna jämt skaU skylla sitt ställningstagande motvåra förslag på pågående utredningar, som i ullmänhet i sin verksumhet inte haravsatt några synbaru resultut. Skulle vi inte kunnu föru endiskussion i suk? Kun inte någon socialdemokratisk tulure eller 1972års riksdugur svara på frågan; Är ni för eller emot kommundelsråd? Är ni föreller emot kommunulu folkomröstningur? Är ni för eller emot uttsläppu in fullmäktigeledumöter på de kommunulu bolugens stämmor? - Det är svårtutt befria sig från tanken att hänvisningarna till utredningar döHer en igrunden negativ inställning tUl dessa olika instmment för utt ytterligure ökumänniskomus inflytunde. Jug tycker att det unförunde som iTrollhättun höll styrkte min misstanke. När hun skulle tu ett exempel på ettärende som kunde behandlas på det här sättet hänvisade hun tiU utt människornuskulle få vada vUken sorts blommor det skulle vuru i rubutterna. Det är svårtatt komma ifrån tunken utt det exemplet togs för utt förlöjligu våru förslug. Efter dettu exempel föHde en lång exegetik uv innehållet imotionernu, som väl ändå inte gick utt förenu med en positiv inställning i suktill tanken på kommundelsråd. Vurför inte tulu om ifuU ni inom detsociuldemokrutisku purtiet ur för eller emot utt på dettu sätt vidgumänniskornas inflytunde över kommunulpolitiken! i Luttru (c) kort genmäle: i Trollhättun inriktude sinkritik på utt få frum skiHaktigheter mellan de partier och ledumöter som stårbukom motionerna och reservationerna. Det väsentliga är väl ändå att det äromtanken om den kommunala självstyrelsen som präglar de återkommande motionemai dessa frågor. Sedan gjorde nog sig skyldig till ettdirekt felcitut när hun sude att det heter i motionen utt arbetsgmppen aldrigkom till stånd. Så står det inte i motionen, utun det står; Den urbetsgmpp somtUlsuttes för dettu ändumål fick emellertid inte någon större betydelse; ochdet är en betydunde skillnud. Det ur riktigt som säger, utt vi som varledamöter i kommittén hade stora förväntningar när arbetsgruppen påbörjade sittarbete, men vi konstuterude sedun utt den självdog. Några småinitiutiv kom ju frum; bl. a. bidrog vi till att öka antulet fullmäktigeledumöteri och i nägon unnun kommun. Jag tror ändå utt det är riktigt utt säguutt det inte blev så stort resultut uv dettu. Det är sunt utt det finns kommundelsråd redun . Inomcentern urbetar vi för utt få till stånd fler sådunu undun för undun, mensumtidigt är vi intresserude uv utt få frum unvisningur om i vilku frågor munkun ge initiativrätt, eventuellt motionsrätt, och om mun kun ge vissu förvaltningsuppgiftertill kommundelsråden. Vi väntar att sådana problem skall bU klariagda avutredningen om den kommunala demokratin. Vi har förhoppningar om att man skallfå fram en del därvidlag. Sedan kan man självfullet stäUu sigfrågan, vad det beror på att man hittilldags har fått frum sä litet av åtgärdersom kan stärka den kommunalEi självstyrelsen. Jug tror det ligger någonting ivad sade tidigure, utt det tar sin tid innan man kommerunderfund med det här materialet. HerrJOHANSSON i TroUhäUan (s) kort genmäle: Herr talman! Vi är väl ändå allaintresserude uv utt vituliseru den kommunula demokratin. TUl i Luttru vUl jag säga att vi nog talur omtvå oliku urbetsgmpper. Den som jug talar om och beträffunde vilken jagciterade ur motionen 5 1 - det står på s. 8, om vill slå upp det -kom tUl före tUlsättandet av den kommunaldemokratiska utredningen. Den leddefram tUl utformningen uv de direktiv efter vilku den kommunuldemokrutiskuutredningen urbetur, och det betruktur vi som ett mycket gott resultut uvgruppens verksumhet. Att jag sedan gav mig in på utt närmure skärskådumotionernu berodde helt enkelt på den skrivning mun har, nämligen att man skullutreda det här och genomföru det i enlighet med de tunkegångur som redovisus imotionernu. Det kan då varu intressunt att se hur dessa tankegångar stämmeröverens med varandra. Sedan, herr talman, viU jag säga att jag tycker att detgenom debatten går två skiHelinjer som det kan vara intressant att registrera.Den första går meUan dem som anser att man skall ta ställning sedan man harutrett en fråga och dem som anser att man skall ta ställning innan man harutrett den. För min del föredrar jag att stå på den förstnämnda sidan. Den andra skUjelinjen går mellan dem som högt värderar depolitiska partierna och folkrörelsemu i och dem som viU upprättukommunula organ i stäUet för folkrörelserna. Jag vill inte på något sättunderskuttu betydelsen uv vUku blommor man väHer, hur man placerar garage ellersådana saker, men jag vet att man måste ha inflytunde i stort, och dettainflytande i stort når man aldrig genom kommundelsråd ~ meningen är väl att deskall verka inom sina områden. De skall inte gå in på den kommunalafinansieringen, som dock betyder långt mer än allt detta andra. Jag förstårinte den ringaktning som i uttalade mot vissafolkrörelseföreningar. Kanhända är deras betydelse Hten här och var, men despelar en utomordentligt stor roU på andra håll. Det enda jag egentligenbeklagar är att genom sina ställningstaganden sluter upp blunddem som inte slår vukt om folkrörelsedemokrutin. i (m) kort genmäle; Jag viU baru sägu tillherr Johunsson i TroUhättun utt jag verkHgen inte underskuttar folkrörelserna,men jag betvivlar att de kan göra den insats som vi menur utt kommundelsrådenkun göru. () kort genmäle: Eftersom i Trollhättun i sittförstu inlägg och i sin replik kom tillbuku till formuleringen i reservutionen2 i betänkunde nr 9, är det väl nödvändigt utt jugläser upp hela formuleringen, så att vi vet vud som står där. I sista stycketstår det: "Frågan om utformningen av råden och om tidpunkten för val avdem samt om dessa vals eventuella sammankoppling med valen av kommunfullmäktigebör prövas av utredningen utifrån de synpunkter som återfinns i motionerna ochmed målsättningen att söka vidga medborgamas inflytande över den kommunalabeslutsprocessen." Om reservationen bifalles här i kammaren, har jugmycket svårt utt tro att en utredning som är positivt instäUd tillkommundelsråd skall känna sig besväradav den formuleringen. i var med på att människomaskulle fä ha inflytande i stort men inte i smått och av det skälet var han igrund och botten emot kommundelsråden. Jag tror att det är farligt att göra enså stor skiUnad; när det gäUer stora övergripande frågor skall människorna varamed och bestämma men när det gäller de mångu små frågor som berör derus egenmUjö kun mun inte ge dem något inflytunde. Jug är för min del glad över utt vii ullu full hur fått murkeru den skillnud i suk som jug i min tidigure replikmisstänkte förelåg. i TroUhättun (s) kort genmäle: Jag vUl att människornu skull hu inflytundebåde i stort och i smått, men jug förstår inte hur mun genom kommundelsrådskall kunna göra det möjligt för människor utt övu inflytunde i stort. i Luttra (c) kort genmäle; Först kanske vi skaU försöka att klara uppden meningsskiHaktighet som föreligger mellan och migbeträffande arbetsgrupperna. säger nu att det vur frågu om enannan arbetsgmpp. Då är det riktigt som det står i motionen att dennaarbetsgmpp aldrig kom till stånd. Det gäUer den urbetsgmpp som skulle föregåutredningen om den kommunulu demokratin efter 1968. säger därefter någonting omfolkrörelsekaraktären. Om någon kämpat för den kommunala självstyrelsen ochdess förankring bland männi.skorna, vågar jag påstå att det är . FruNO.RDLÄNDER (vpk): Jag behöver inte referera vare sigmotionsyrkandena eller motiveringen för dessa. Detta har gjorts i utskottetsredovisning av ärendet, i reservationerna och i de inlägg som hållits. Men hurviktiga problemen om den kommunala demokratin än är, vilket jag kraftigt.villunderstryka, så måste det stå klart för envar som läser reservationema, att vadde borgerliga reservanterna åstadkommit är ganska magert. Det kun enligt vårmening i sådunu full då en utredning är i arbete finnus uniedning utt begäruförslug i något eller någru delproblem, som det är särskilt angeläget att upptatill behandhng för ett ställningstagande. Men att mot bukgrunden uv så pussutförligu och i suk omfuttande utredningsdirektiv som den sittunde utredningenom den kommunulu demokrutin erhållit begäru "en sumlud unulys uv denkommunulu självstyrelsens problem", ger närmust intrycket uv en tomdemonstration. Vi hur för vår del svårt utt se någon mening i en sådun begärun. Vad gäller frågan om kommundelsråden har den kommunistiskuriksdugsgmppen för precis föreslugit att frågan om rätt förkommunemu utt bildu sådunu skulle utredas. Från kommunistiskt håll har summufrågu väckts i , där den närmure behundlus i den s.k. självstyrelseutredningen. Ätt tillfogu något i direktiven för utredningen omden kommunulu demokrutin finns det enligt vår mening ingen uniedning till. Nuturligtvisberor det till uvgörunde del på utformningen, om s. k. kommundelsråd kommer utt fyllu en positiv uppgift och motsvuru Nr 41förväntningurna. Som remissorgan betraktat är ett vidgat remissförfaran- Onsdaeen den de i exempelvis planeringsfrågor utt föredru. Hyresgästföreninguroch jj jj. \912 olika folkligu organisationer bör i ökad grad beredasmöjlighet att ge sin mening tUl känna och aktivt medverka och påverka detkommunala samhällsarbetet. Inte minst viktigt är förverkligandet avföretagsdemokratin vid de kommunala arbetsplatserna. Herr talman, jag viU nämna ett par andra aspekter, som ioch för sig inte hör till den fråga vi nu diskuterar, men som likväl hör tUlhela problemkomplexet. Exempelvis motsättningen i att å ena sidan tala sig varmför kommundelsråd och därmed anse att den kommunala demokratin hävdas, medanman på den andru sidun genom 4-procentspärrur vill utestängu delur uvbefolkningen från utt över huvud taget deltu i det kommunulu beslutsfuttundet. Summu resultat uppnår man på sinu håll när i pruktikenomotiverad indelning i valkretsur genomföres pä ett sätt som bUr till nuckdelfrämst för de mindre purtiema. Härigenom har exempelvis den situutionenuppstått, utt medun vänsterpurtiet kommunisternu hur två ledumöter av dennakammare från förutvarande , så har en sådan valkretsindelninggenomförts i medverkan också av de partier som är reservanter och sägersig slå vakt om den kommunala demokrutin - utt vpk inte hur en endurepresentunt i lundstinget från förutvurande , alltså den delenutunför av nuvarande . Så nog finns detkonkreta ting att ta sig an om man är för en utvidgning av den kommunalademokratin. Till frågan om kommundelsråd vill vi för vår del i positivanda vara med och pröva utformningen av en sådan anordning. Vi är dock ickebenägna att övervärdera deras betydelse, ty skulle utformningen bli sådan, attdessa kommundelsråd ej gavs viss angiven beslutanderätt, och således endastbleve råd i bokstavlig mening, eller remissorgan, då saknar sådanakommundelsråd all mening. Men tUl diskussion härom får vi återkomma. Vad de kommunala folkomröstningarna beträffar tycks juinofficiellt sådana ha ägt mm i indelningsärenden. Det har för övrigt ocksåbekräftats i debatten. Det skulle säkert inte skada om de legaliserades. Iullmänhet föreligger svårigheter utt pruktiskt kunnu utformu sådunu klurufrågeställningur utt röstu om, utt metoden kunde fyllu någon reell nyttu ochbli ändamålsenlig. Vi unser utt tUl den frågan bör ställning tus i helu sittsammanhang. Vpk har därför, herr talman, kommit fram till denslutsutsen utt vi inte unser oss böru stödju någon uv de uvgivnu reservationernautan kommer att stödja utskottets yrkande. Med detta yrkur jug sålundu bifuUtiU utskottets hemställun. Överiäggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifull tUl dels utskottetshemställun, dels reservutionen nr 1 uv i Luttru m. fl., och förklurudes den 223 förrupropositionen varu med övervägunde ja besvarad. Sedan i Luttrubegärt votering upplästes och godkändes föHunde voteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 9 punkten 1 röstar ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummuren bifullit reservutionen nr 1 uv i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kummarens ledumöter hu röstut för ja-propositionen. Dåherr Lursson i Luttru begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsuppurut. Denna omröstning gav föHande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i Luttra m. fl., ochförklarades den förra propositionen varu med övervägunde ja besvurud. Sedunherr i Luttra begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition: Den som vill utt kummuren bifuller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 9 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kummaren bifullit reservutionen nr 2 uv i Vid omröstning genom uppresningförklurudes flertulet av kammurens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i Luttra begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHande resultut; Propositioner guvs på bifull tilldels utskottets hemställun, dels reservutionen nr 3 uv m. fl.,och förklurudes den förru propositionen vuru med övervägunde ju besvurud. Sedunherr begärt votering upplästes och godkändes födandevoteringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller hemställun i betänkundetnr 9 punkten 3 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinnernej hur kummuren bifullit reservutionen nr 3 uv m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Minskad statlig styming av kommunerna, m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 3 Minskad statlig styming av kommunerna, m. m. Föredrogs betänkande nr 11 ianledning av proposition med förslag tUl lag om ändring i kommunallagen(1953:753) m. m. jämte motion om minskad statlig styming av kommunerna. (Detta betänkande hade debatterats i samband medkonstitutionsutskottets betänkande nr 9.) I propositionen 1972:12 hade Kungl.Maj:t under åberopande av StatsrädsprotokoUet för civUärenden den 14 januari1972 dels föreslagit att anta vid propositionenfogade, inom upprättade förslag tiU 1) lag om ändringi kommunaUagen (1953:753), 2) lag om ändringi kommunaUagen (1957:50) för , 3) lag om ändringi lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, 4) lag om ändringi landstingslugen (1954:319), 5) lag om ändringi lagen (1957:259) om rätt för kommun att uttaga avgift för vissa upplåtelser åallmän plats, m. m., dels berett tillfäUe att avge yttrande över ettvid propositionen fogat, inom civUdepartementet upprättat förslag tUl 6) kungörelseom ändring i brandstadgan (1962:91). 1 detta sammanhang behandladesmotionen 1972:51 av m. fl. (c) vari, såvitt nu var i fråga,hemställts att riksdugen tUlkännuguv för Kungl. Muj:t som sin mening utt detpågående utredningsarbetet på det kommunulu området borde i frågu omstatsuppsikten över kommunerna inriktas på en väsentlig minskning av denstatliga styrningen av kommunerna. 1. skuUe anta de ipropositionen 1972:12 för beslut framlagda lagförslagen (1-5), 2. i skrivelsetill Kungl. Maj:t anmälde, att inte funnit anledning tUl erinran motdet för yttrande i propositionen 1972:12 framlagda förslaget (6) tUlkungörelse om ändring i brandstadgan (1962:91), 8 protokoll 1972. Insyn i kommunala bolag och stiftelser förklarade motionen 1972:51 såvitt nu var i frågabesvurud med vad utskottet i betänkandet anfört och yrkat. Reservation hade avgivits av herrarLarsson i Luttra, och (aUa c), vUka ansett att utskottet under 3bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1972:51 såvitt nu vari fråga tUlkännagav för Kungl. Maj:t som sin mening att det pågående utredningsarbetetpå det kommunala området borde i fråga om statsuppsikten över kommunernainriktas på en väsentlig minskning av den statliga styrningen av kommunerna. Med hänvisning tiU den tidigareöverläggningen ber jag att få yrka bifaU tUl reservationen. i TroUhättan (s): Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottetshemställan. Överlägipiingen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt! Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Liittra m. fl. och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 11 punkten 3 röstar ja, den det ejviU röstar nej: Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i Luttra m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen..Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föHande resultat: §4 Insyn 1 kommunala bolag och stiftelser Föredrogs betänkande nr 10 imotioner angående insyn i kommunala bolag och stiftelser. I detta betänkande behandludes motionen 1972:52 av m.fl. (fp) vari, såvitt nu var i frägu, hemstäUts utt riksdugen hos Kungl. Muj:tbegärde utt förslag framlades till åtgärder för vidgad insyn i och kontroll avkommunala bolug och stiftelser i enlighet med vud som unförts i motionen sumt motionen 1972:390 av m.fl. (m) vari, såvitt nu var i frägu, hemstäUts att riksdugen hos Kungl. Maj:tskulle anhålla att denna motion och motion nr 294 överlämnades till utredningenom den kommunala demokratin för beaktande av vad däri anförts om den kommunalademokratin. Utskottet hemställde att riksdagenskuUe avslå motionerna 1972:52 och 1972:390, båda såvitt nu var i fråga. Reservation hade avgivits av herrarNelunder (fp), i Mulmö (m), Schött (m) och MoHn (fp), vUku unsett uttutskottet bort hemställu, att riksdugen i uniedning uv motionernu 1972:52 och1972:390, bådu såvitt nu vur i frågu, hos Kungl. Maj:t begärde förslag tillåtgärder för vidgad insyn i och kontroU av kommunala bolag ochstiftelseföretag. Moderata samlingspartiet har liksom såmånga gånger tidigare motionsvägen framfört kravet på ökad insyn i kommunalabolag och stiftelsen I vår s. k. Plunta, motionen 294 och föHdmotionen 390,erinras om att ett tyvärr vanligt sätt att undandra viktig verksamhetoffentlighetens kontroll är att bedriva den i bolagsform. Enligt våruppfattning bör dettu ej få förekomma, utan i kommunullugen bör tydligure än nustudgus untingen att sådan verksumhet ej får bedrivus i uktiebolagsform eUeratt kommunägda bolag av aUmän servicekaraktär, med monopolstäUning, bör varaunderkastade samma offentUghetsregler som statliga och kommunala myndigheter.Vi vet ju aUa utt den ullmänna trenden är att medborgama önskarstörre insyn och större medinflytande. Det är då inte rimligt att utan vidareacceptera en utveckling som innebär tillskapande uv allt fler kommunalastiftelser och bolag, i vilka medborgarna suknur möjlighet tiU insyn. Reglernu för de kommunulu bolagen ger vanligtvis endastkommunstyrelsen eller dess representanter möjlighet att föda bland annut denekonomisku verksumheten. Hård kritik hur med rättu riktuts mot det förhållandetutt inte ens fullmäktigeledumöter hur insyn och kontrollmöjligheten Utskottet framhåUer i sitt betänkande att det enligt nugällande lagstiftning är möjligt för bolagen att inbjuda exempelvis kommunfullmäktigesledamöter tUl deltagande i bolagsstämmorna. Det är riktigt, men vi vet att detär rena undantaget att bolagen använder sig av denna möjlighet. Jag vUl dockinte underlåta att nämna att man så sent som här i Stockholmbeslutat vissa åtgärder i rätt riktning och av sådant slug som vi motionärervUl rekommenderu. Fallet är så pass unikt och principiellt av så stor betydelseatt det finns aU anledning att uppmärksamma det. års bolagsstämmor har drätselnämnden i på Insyn i kommunala bolag och stiftelser 8* protokoll 1972. Insyn i kommunala bolag och stiftelser förslag avfinansborgarrådet beslutat rekommendera en ordning, att tUlämpas på försökunder 1972 efter vederbörligt beslut i respektive bolags styrelse, innebärandeatt kommunfullmäktiges ledamöter, representanter för de anställda ochmassmedia tillställs kallelser med inbjudan att delta i bolagsstämmorna medföHande bolag, i vilka kommunens aktieinnehav representeras av drätselnämnden:AB Stockholmshem, AB Svenska bostäder, frihamn AB, och AB Sankt . Inbjuden deltagare medges rätt attyttra sig och ställa frågor men inte lägga fram förslag eUer få sin meningantecknad till protokollet. De praktiska arrangemangen - lokalanskaffning,utsändning av handlingar tiU dem som anmält sitt deltagande, m.m. färutformas av respektive bolagsstyrelser. Samråd hade ägt rum med vicestadsjuristen, som inte funnit något att invända mot den föreslagna ordningen. Jag tycker att det här beslutet i Stockholmär ett bra beslut, även om den föreslagna försöksverksamheten är av begränsadomfattning. Trots detta är den av största intresse. Såvitt jag förstår, har manhär slagit in på rätt väg. Det är önskvärt att andra kommuner vill födaexemplet, i avvaktan på den enhetliga allmänrättsligu lugstiftning om offentliginsyn och kontroU av de kommunala bolagen och stiftelserna som förordus imotionernu. Vi i moderutu sumlingspurtiet finner det angeläget att det snarastsker erforderliga lagändringan Det är därför vi nu driver på idenna alltmer betydelsefulla fråga. Under åberopande av det anförda ber jag attfå yrka bifall till den vid utskottets betänkande fogade reservationen. HerrHENNINGSSON (s): Vid behandhng av de två föregående ärendenafrån , nr 9 och 11, framfördes resonemanget om attpolitikerna ofta är misstrodda. Jag måste säga, herr talmun, utt det inte ärlätt för aUmänheten att föHu med i de vändningar som politikerna ibland behagarunvändu sig av. Vi har under nära diskuterut på vUkenväg vi skull befriu kommunernu från särskUd uppsyn från stutens sida när detinte är nödvändigt. i Luttru uttulude detta mycket sturkt ochtydligt, och det vur ingen som gick emot huns uppfuttning. hade summamening och ville att vi hellre skulle minska på den statliga stymingen och istället urbetu för att öka den enskilda kommunens rätt att själv handlägga sinauppgifter. Så kommer upp och talar om att man redan nuhar denna möjlighet, att mun gjort dettu i och fått ett ulldelesutmärkt resultat, och så säger hun tUl sist utt mun begär erforderligalagändringar. TiU vUket ändamål skuUe detta användas, ? Frågan är under behandling i kommunutredningen. Men äradeledamöter av denna kammare, om nu kommunen hur skuffat sig en rätt att självkunna handläggu dessu frågor på det sätt som kommunen finner vuru lämpligt isitt eget intresse, vurför begär mun då i dettu ögonblick utt stuten skuU seöver och bestämma hur ni skaU få lov att hantera detta? Är det att undru på om människor som pä uvstånd lyssnur på