prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — 2. utt återlån förurbetsgivare med mindre än 500 unställdu fick ske upp tUl uvinbetuldu uvgifter, motionen 1972:1318 uv herrGustufsson i Stenkyrku m. fl. (c, fp, m) vuri yrkats utt i skrivelsetUl Kungl. Maj:t hemställde att uffärsbunker, spurbunker, postbunken ochjordbrukskussor medgavs rätt utt hos ullmännu pensionsfonden upptugu reverslånmotsvurunde av respektive instituts utlåning vid närmast föregåendeårsskifte, vilka medel av instituten i huvudsak skulle få användus tillmedellånga rörelsekrediter till förmånlig ränta. motionen 1972:1326 av i m. fl. (c) vari hemställts utt riksdugen hos Kungl. Maj:t begärde en analys avöverensstämmelsen mellun allmännu pensionsfondens hittillsvurundepluceringspolitik och sumhällsmålsättningen att skapa regional balans i syfteatt eliminera eventuellu konflikter i unslutning till upprättundet uv ettregionulpolitiskt progrum under /73 sumt utt riksdugen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om åtgärderför kontinuerlig produktion av statistik ur regional fördelningssynpunkt överaUmänna pensionsfondens kapitalplaceringar, motionen 1972:1334 av () vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde utredning ommöjligheterna att låna ut medel ur allmänna pensionsfonden tUl grupper avmindre och medelstora företag samt motionen 1972:1346 av m. fl. (m) vari yrkatsatt hos Kungl. Maj;t hemställde om snabb utredning och förslagsyftande tUl en för de små och medelstora företagen gynnsam revidering avreglerna för återlån av till aUmänna pensionsfonden inbetalade pensionsavgifteri enlighet med i motionen angivna riktHnjer. 1. att riksdagenskulle avslå motionernu 1972:572, 1972:580 och 1972:1346 om vidgud rätt tillåterlån från ullmännu pensionsfonden, 2. utt riksdugenskulle uvslå motionen 1972:1334 om möjlighet för gmpper uv mindre ochmedelstoru företug utt erhållu lån från ullmännu pensionsfonden, 3. utt riksdugenskulle uvslä motionen 1972:1318 om viss rätt för bunkernu utt erhållu reverslånfrån ullmännu pensionsfonden, 4. utt riksdugenskulle avslå motionen 1972:1326 om en anulys av allmännu pensionsfondenspluceringspolitik, m. m. 1. beträffande vidgad rätt till återlån från allmännapensionsfonden a) UV herrur i Glömminge (c), i (fp), Gustufsson i (c), i Åtviduberg (fp) och (), som ansett att utskottet under I bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:580 samt meduvslug på motionernu 1972:572 och 1972:1346 hos Kungl. Muj;t skulle unhållu omförslag tUl ändring i reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltningi enlighet med vad reservanternu unfört, b) UV herrur RegnéU (m) ochClarkson (m), som unsett utt utskottet under 1 bort hemställu, att riksdugen med bifall till motionen 1972:1346 sumt meduvslag på motionernu 1972:572 och 1972:580 hos Kungl. Muj:t skulle unhålla omsnabb utredning och förslag rörande ändring i reglementet ungående ullmännupensionsfondens förvultning i enlighet med vud reservunterna anfört, 2. beträffande rätt för bankernaatt erhålla reverslån hos aUmänna pensionsfonden av herrar Regnéll (m), Bödesson i Glömminge (c), i (fp), Gustufsson i (c), i Åtviduberg (fp), () och Clurkson (m), som unsett att utskottet under 3 bort hemstäUu, att riksdugen med bifull till motionen 1972:1318 hosKungl. Maj:t begärde utredning och förslug rörunde rätt för bankerna atterhålla reverslån hos aUmänna pensionsfonden i enlighet med vad reservanternuunfört. 3. beträffunde analys av aUmännapensionsfondens placeringspolitik UV herrar Bödesson i Glömminge (c), Anderssoni (fp) och i (c), som unsett utt utskottet under 4 borthemstäUu, att riksdugen med bifall till motionen 1972:1326 hosKungl. Maj:t skuUe anhålla om dels en unalys av i vad mån allmännapensionsfondens hittUlsvarande placeringspoUtik överenstämde med målen förregionalpolitiken, dels åtgärder för kontinuerlig produktion av statistikrörande den regionala fördelningen av aUmänna pensionsfondens kapitalplaceringar. HerrREGNÉLL (m): Redan när allmänna pensionsfonden inrättadesfanns oliku uppfuttningur om hur återlånerätten, som den kullus, skulle vuruutformud. Under de som hur gått sedun reglementet untogs hur diskussionenfortsutt. Sedun 1968 sitter för resten en utredning,kupitulmurknudsutredningen, som hur som en uv sinu uppgifter utt grunsku reglernaför återiån. På vanligt sätt har man tagit existensen av den utredningen som enanledning att säga nej till förslag om ändringar av de gällande reglerna. har emellertid kapitalmarknadsutredningen många andrauppgifter än denna att lösa, delvis uv mycket komplicerud art. Vi har därförinte att vänta oss något snabbt resultat uv den utredningen och det hurförunlett moderutu sumlingspurtiet utt söku sig ut ur de låstu positionerdär ärendet hamnat genom att inte längre föreslå några omedelbara ändringar avde gällande bestämmelserna men å andra sidan anföra att man antingen borde geden sittande utredningen besked om att den med förtur skulle behandla dessaangelägenheter eller också tillsätta en särskild utredning som skulle lösadessa frågor. Det är både beklagligt och besynnerligt att majoriteten iutskottet inte kunnat accepterat ett sådant förslag. Det är faktiskt angeläget att äterlånen blir en praktiskrealitet för de mindre företagen på ett helt unnut sätt än de för närvurundeär. Dels måste det bli lättare att kvulificeru sig som låntugure, dels måstelånen bli en fusture grund utt bygga på genom utt de beviHus med längreamorteringstider än vad som är faUet. Ett sätt utt effektivt leda kapitalet från den allmännapensionsfonden vidare tUl de mindre företagen skulle vara att låtakreditinstitut av olika slag ta upp lån i fonden det förslaget förs fram i enmotion som fått nr 1318. Reservutioner tUl förmån för de synpunkter som jag här harredovisut hur i utskottsbetänkandet numrerats med 1 och 2. Reservationen 1 äruppspultud i u och b; det beror på utt de moderutu utskottsledumöternu inte kungodtu den begränsning i förbättringurnu som center- och folkpurtiledumöternuvUl hu. Ätt sättu en spärr en gräns vid ett visst untul unställdu i företugenär både pruktiskt olämpligt och principiellt betänkligt. Jug ber, herr talmun, att få yrka bifall tUl reservutionen1 b och reservutionen 2. Idetta unförunde instämde (). HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): Den här frågun om återlån ur ullmännapensionsfonden som behandlas i näringsutskottets betänkande nr 12 är ju ingenny fråga för . Den har vurit föremål för riksdugens behundling ettuntul år, men vi tycker ändå utt den är väldigt ungelägen, och jug tror attfrågan kommer att mogna fram till en lösning i enlighet med någrauv de principer som finns ungivnu i de här motionernu. I motionen580 med i som första namn ha en ändring av reglementet för fonden vad beträffar återiån på så sättatt de mindre företagen skall få bättre möjligheter att låna. Det är den tredjefondstyrelsen det här gäller. Som nämnde föreligger en vissskUlnud mellan kruvet i den motionen och den reservution som tulutför. Man hur i motionen stunnut vid utt endust tu med företug med mindre än 500unställdu. är det väl så, utt det i förstu hund är de mindre ochmedelstoru företugen som hur de största finunsieringssvårigheternu och därmeddet störstu behovet av ändrude regler på det här området. Om vi ser på hur detförhåller sig med äterlånen från den undru fonden, finner vi, utt äterlånenenligt den stutistik som stär till förfogunde är , medun äterlånenfrån den tredje fonden, som gäller enskildu urbetsgivure, endust är 0,2procent, trots utt dennu företugurgrupp svurur för uvarbetsställena. Därför borde mun åtminstone kunna ta ett första steg och ändrureglernu beträffunde företug med högst 500 unställdu. Vud beträffur frågan om utt uvvuktu resultutet uvkupitulmurknudsut-redningens arbete vet aUu utt det tur tid innun förslug frånden kun föreliggu, och vi tycker utt företugen inte skuU behövu stå och väntupå utt det som kapitalmarknadsutredningen utgör skall segla förbi, utanatt de skaU hu möjlighet utt fä ändrude regler på det här området. Då kan munju sedun, när kupitulmurknudsutredningen är klur med sitt urbete, justeru dereglernu eller byggu ut dem ännu bättre. Vi menur vidure utt företugen bör kunnu hu möjlighet uttläggu ihop de fem senuste årens uvgifter och få dem återlånude på en gång. Detär också ett gummult kruv som hur frumförts både från vårt purti och undrapurtier här i riksdugen. Anledningen till att vi inte har kunnat godta synpunkternui reservutionen 1 b uv herrur Regnéll och Clurkson är utt ungelägenhetsgru-denför de små och medelstoru företugen enligt vår uppfuttning vurit högre. Motionen 1318 uv i Stenkyrku m. fl., somundertecknats av inte mindre än 21 motionärer från olika partier, innehållerförslug om utt uffärsbunker, spurbunker, postbunken och jordbrukskussor skullfå lånu uv respektive instituts utlåning vid närmust föregåendeårsskifte mot reverser i AP-fonden för utt förmedlu lån till företugen. Munuvser här utt åstadkomma en ändamålsenlig och bra förmedlingsform tillföretugen och näringslivet uv AP-fondens medel. I reservationen 3, som behandlar motionen 1326 av herrOlof Johunsson i m. fl., vUl mun hu en redovisning för hur lånen urullmännu pensionsfonden fördelus regionult. Det är ju önskvärt utt vi på olikuområden bedriver en sådun regionulpolitik utt de stora kupitulresur-ser det härär frågu om också föHs upp med en något så när hygglig fördelning uvlångivningen på oliku regioner. Reservunternu begär därför en unulys avAP-medlens placering, och vi inom anser detta stämma överens med vårregionalpolitiska målsättning. Jag ber,herr talman, att få yrka bifaU tiU reservationerna 1 a, 2 och 3. HerrBENGTSSON i (s): Frågan om långivningen och återlånerättenfrån allmänna pensionsfonden, som behandlas i detta betänkande, är som kammurensledumöter väl känner tUl och som herrur Böriesson i Glömminge och Regnéllframhållit en frågu som regelmässigt hur återkommit vude år här i kummuren. Dethur vurit så ändu sedun beslutet om ATP togs. finns dock som vi hört, senust uv iGlömminge, vissu nyu inslug i bilden, purude med de åriigen återkommunde. Mun hur, som frumhöll, i motionen 1318krävt utt bunkernu och jordbrukskussornu skulle ges rätt utt hos AP-fondenupptu reverslån motsvurunde av respektive instituts utlåning vidnärmast föregående årsskifte, vUku medel instituten i huvudsuk skulle fåanvändu tUl medellångu rörelsekrediter. Dettu skulle också, som mun sugt, sketill förmånlig räntu. Vad skulle detta komma utt innebäru? Jo, utt betydundebelopp ur AP-fonden skulle kommu utt speciuldestinerus och vuru unduntugnu vidvurje tillfälle gällunde speciella restriktioner. Motionärerna unser utt detskulle röra sig om den lUla nätta summun uv ungefär 8 miHarder i vude fullskulle det väl bli så det förstu året. Sedun skulle pengurna specialdestinerasför medeUångu rörelsekrediter. Enligt motionärernus tunkur är det i främstu mmmetegenföretugurnu och famiHeföretugen som skull tillgodoses. Den förmånligu räntuman talar om i motionsklämmen skull i möjliguste mån motsvuru gällundediskonto. Vud skulle dettu innebäru? Jo, utt AP-fonden givetvis fick mindreränteinkomster än för närvurunde. Dettu skulle i sin tur innebäru, utt omfonden frumgent skulle kunnu fullgöru sinu åtuganden, så måste avgiftsuttagetökas till en nivå som kanske kom folk utt stegru sig. Men det är kunske dettumun ytterst siktur till för utt på det sättet förstöru ATP-försäkringen. Munvur som bekant inte på borgerligt håll intresserad UV försäkringen vid desstillkomst. Dettu kunske är ett fullföHunde uv det motståndet. Som vi kun se uv reservution 2 är det ullmän borgerligsumling kring motionsuppslagen. Man kräver utt riksdugen hos Kungl. Muj:tpåkullar åtgärder för deras förverkligande. På socialdemokratiskt håll kun vigivetvis inte delu dennu uppfattning. Årets undru nyhet presenterus i motionen 1326 där munönskur få till stånd en analys av i vUken mån AP-fondens pluceringspolitik stäri överensstämmelse med sumhällets regionulpolitisku målsättning. Mun önskurvidare en kontinuerlig produktion uv stutistik över hur fondens pluceringurfördelur sig regionult. Det var dettu som i Glömminge också vurinne på. Dettu motionsyrkande föHs upp i sin helhet i reservation 3. Hur pensionsfondens utlåning fördelar sig framgår tydligtav den årliga redovisning som når oss alla kammarledamöter. Kapitalflödetsgeogru-fisku fördelning bestäms ju bl. u. uv en rud beslut som futtus i det härhuset. Vi vet utt bostudsbyggundet tur närmure hälften uv fondens heluutlåning. Den geogrufisku fördelningen uv bostudsbyggundets omfuttning kun sombekunt inte fondstyrelsen påverku. Kommunernu tur uv fondensmedel i unspräk och är för sin upplåning beroende uv beslut somunderställs Kungl. Maj;t. Fondens tillskott till statens upplåning, vilkettotult sett är cirku uv fondens tillgångur, måste ses som en del uvstutens totula upplåning, vilket gör utt dettu belopp inte kun hänförus tillvissu regioner. uv fondens medel utlånus tUlnäringslivet, och såvitt jag förstår ur det endast beträffunde denna del avfondmedlen som resonemanget i motionen skulle kunnu vuru udekvut. Men inteheller här häller det resonemung som förs - inte enligt min mening i vurjefull. Om mun ser på årsredogörelsen över de företug som där stårsom låntugure kun man snabbt konstuteru utt mångu uv dem är sådunu som bedriversin rörelse inom mer än en region. Den unulys som motionärerna ochreservunternu kräver över den regionala fördelningen uv fondmedlen kun därförinte ge en bUd som hur någonting med verkligheten utt göru. Från utskottsmujoritetens sidu hävdur vi utt uUmännupensionsfondens pluceringur mäste studeras inom rumen för den totulukupitulmarknaden och utt ett studium uv pluceringurnu utifrån regionulpolitiskutgångspunkt som motionärerna och reservanterna föreslår - inte ter sigsärskilt meningsfullt. 1 reservutionernu 1 u och 1 b tur mun frum och luftur degumlu bekuntingurnu . Det är kruv på att företag med mindre än500 anställda skall ha rätt att uckumuleru återlånerätten ochåterlånu uv de uvgifter som företuget inlevererut för sinaunställdu. Det innebär i förhållande till vad som gäller att återlånerättenutsträcks med ytterligure fyru år och ökus från 50 tUl uvinlevererude uvgifter. Dessu kruv frumförs i reservutionen 1 u. Vidure krävsomedelbara ändringar - vUket också framgick av vad i Glömmingesade - i reglementet ungående ullmännu pensionsfondens förvultning för uttgenomföru dessu åtgärder. Summu tunkegångur förs fram i reservationen 1 b som byggerpå motionen nr 1346 som gjorde sig tiU förespråkare för. I dennamotion begärs också utt umorteringstiden för återlån skall förlängas från 10till 20 ån Men i detta fall krävs - som också sade inteomedelbara åtgärder, utan motionärerna hemställer om en snabbutredning som skaUge det önskade resultatet. Jag vill emellertid framhålla vad vi ocksä har påpekat iutskottsbetänkandet att kapitalmarknadsutredning har tUl uppgift attgöra en översikt över kapitalmarknadens struktur och funktionssätt. a. ocksä förutsättningslöst pröva om återlånesystemet bör bibehållas och,om utredningen anser detta, enligt direktiven överväga vilka villkor som börgälla för denna utlåningsform. Med hänsyn till att frågan alltså är föremål förutredning har vi ansett att vi nu inte bör förunstultu om vure sig omedelbaraoch vittgående ändringur eller ytterligare utredningar. Med det anförda ber jug utt få yrku bifuU tUlutskottets hemställun. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle; När i gör gällandeatt de motioner det här gäUer och vårt ställningstagande i utskottet skullekunna tas till intäkt för att vi vill kommu åt ullmännu pensionsfonden och pänågot sätt försämra möjligheterna, enligt vad menar, tillfrumtidu pensionering från fonden, då vUl jug sägu till :"Gå inte ut och inbUlu svensku folket utt detta skulle vuru meningen medmotionernu! " Pensionsfonden hur ju växt forture och tUl större belopp änvad som från börjun var beräknat, och meningen är endast utt mun på dettu sättskulle få ut medel lätture till näringslivet uv dess storu kupitulreserver. Vidure skulle mun inte behövu unduntu dessu lån ochkrediter från kreditrestriktioner, utan skuUe det finnas möjlighet för bankernaatt mot revers fä pengur frän AP-fonden, skuUe det helu vid enkreditåtstramning komma att fungera enUgt summu regler som gäUer för allu lån. En förbättring uv möjligheternu för de mindre företugenutt erhålla litet större lån i stället för utt som är fullet behövu plottrumed småsummor om företugen skaU hu återlån uv sinu inbetuldu uvgifter fårnärmust ses som en pruktisk åtgärd. Det blir ju endust fråga om småsummor, omnuvarande system skall tillämpas. I vär motion nr 572 framhålls de mindre och medelstoruföretugens betydelse inom handel, huntverk, industri och servicenäringur. av de svenska industriföretagen hur mindreän 50 anställdu, och mer än hälften av mdustriföretugen hur tUl och med mindreän 5 anställda. Småföretagen ger urbete åt närmure en femtedel uv vårt lundsullu industriunställdu, och vissu industrigrenar är mycket"småföretugsintensivu". 1 en uv genomförd undersökninghur konstaterats att de mindre och medelstora företagen spelar en betydunderoll även på exportsidun. Av 103 undersökta företag med 10-200 anställdu hurmer än ökut sinu exportundelur. 1964 vur exportundelen ,medun den stigit tUl . Allt dettu summuntuget visur utt de mindre och medelstoruföretugen svarar för en så betydunde del uv sysselsättningen och produktionenutt derus speciellu problem fordrur större uppmärksumhet vid utformundet avnäringspolitiken. De mindre företagens betydelse för svenskt näringslivunderskattas oftu. Näringslivsdebutten sysslur i ulltför stor utsträckningenburt med storföretugen, och mun glömmer lätt bort utt de mindre företagenutgör en betydande del av det svensku näringslivet och svarar för en betydandedel av dess produktion. Antalet anställdu inom dennu del uv näringslivet är somsugt mycket stort, och det finns undersökningur som visur uttproduktionsökningen under senure år fuktiskt gått snubbure hos de mindreföretugen än hos de större. Det är också klurt utt nya idéer och uppslag ofta bästkommer fram i de mindre företagen. Inte minst viktigt är att många mindreföretag har en väsentlig uppgift att fyUa som underleverantör till storaföretag. Företagens utveckHng är alltså en väsentligtrygghetsfråga, och därför är det angeläget att de mindre företagensfinansieringsmöjligheter underlättas. Det är uppenbart att samhället måstesatsa på att säkra de mindre och medelstora företagens utvecklingsmöjligheteroch att ta tUl vara derasmånga fördelar. Dessa företugs kupitulförsörining måste tryggus, men jug vågurpåstå utt tillräcklig hänsyn inte hur tugits tUl dennu företugsumhet när detgäller utt vidtu åtgärder som inverkur positivt på företugens kupitul- ochkreditförhållunden. Småföretugen saknar oftu pengur utt förverkligu idéer ochprojekt. Produktutveckling, innovation och innovationskraft är begrepp som viallt ofture möter i diskussionernu kring företugsumheten och dess framtid. Vigör det uv den nuturligu unledningen utt vud just dessu ord representerur harkommit att spelu en ulltmer betydunde roll för ett företugs vuru eller intevuru. Det är områden som ständigt kräver större insatser, både tekniskt ochfinansieUt. En konsekvens uv dennu utveckling är att de mindre ochmedelstora företagen oftast hamnar i ett mera utsutt och osäkert läge än vad destörre gör. De hur idéer och de hur vUjun, men de suknur i stor utsträckning definunsiella möjligheternu att förverkliga de goda idéerna. Dettu problem ärullvurligt, specieUt mot bukgmnden uv utt produkternus livslängd blivit ulltkortare. Vi vet att en viss produkt i ett visst utförande har en begränsadlivslängd. vur dennu gunsku lång, men den snubbu utvecklingen och de storuförändringurnu på murknuden har lett till att livslängden blir mer och merbegränsud. De mindre företugen hur inte storföretugens möjligheterutt gå ut på obligutions- och uktiemurknuden för utt skuffa kapital.Investeringsfonderna är en unnun betydunde förmån, som i stort sett endusttillkommer storföretugen. 1 detta läge och den situation som råder för demindre företugen hur vi lugt frum en motion som syftur tUl en ändring uvvUlkoren för återlån från ullmännu pensionsfonden. De svårigheter som dessu företug hur utt utnyttjuåterlånerätten med nuvurunde regler murkerus uv utt dessu företugs undel uväterlånen i förhållunde tUl inbetulude medel tUl fond III är uvsevärt lägre änmotsvurunde andel för de större företugen tUl fond II. Vi hur därför föreslugit en ändring uvåterlånerätten så utt återlån får ske upp tUl mot för närvarunde 50procent och så att amorteringstiden ökas från 10 till . AP-fonderna behöver väl på ett mera effektivt sätt änhittills komma helu näringslivet till godo, helt enkelt därför utt företugens tidigurekreditkällor kommer utt spela en allt mindre roU. Ett enhälligt utskott hur tUl min förvåning uvstyrktifråguvarande motion med samma motivering som vid tidigare behandling av dennafrågu, nämligen under hänvisning till utt grunskning uv återlånerätten pågårgenom kapitalmarknadsutredning. Det är alldeles uppenburt utt dennautredning skaU granska systement med återlån, men den urbetur på lång sikt ochhar ett omfattande arbetsprogram. Jag kan inte inse att man inte även skullekunna tUlmötesgå det förslag vi har lugt frum utan att behöva avvaktaresultatet av denna utredning. Jag har, herr talman, inget yrkande. Jag inser det lönlösai att när ett enhäUigt utskott har avstyrkt motionen ställa något yrkande, menjag har ändå velat framföra dessa synpunkter. Om min motion 1334, vari har påyrkats enutredning om möjligheterna tUl en med kreditförsäkringsskydd förenud kollektivupplåning i ullmänna pensionsfonden såsom ett alternativ till de nuvurundeäterlånen, vilkus form och omfuttning sociuldemokraterna tycks betrakta somsakrosunktu, säger utskottet strängt tuget ingenting ulls. Visseriigendödförklurus inte i och för sig den i motionen väcktu och i dettu summunhungfuktiskt nyu tunken, men något positivt ord på vägen skickar man inte hellermed då man hänvisar förslaget tUl den sittunde kupitulmurknudsutredningen. Dethude eHest inte skadat, och jag ber därför att fä yrku bifuU till motionen. Det nu unfördu hindrur dock inte, herr tulman, att jagvidhåller de i motionen 572 anförda kraven på en vidgad återlänerätt avtraditionellt snitt. i tulude sedun omdet väldigu belopp som enligt huns uppfuttning dessu kruv skulle dru ut urpensionsfondernu, och hun tycktes i dessu kruv se ett uUmänt ungrepp påAP-fondernu, vUket tydligen skuUe minsku löntagurnus möjligheter utt ifrumtiden få ut sina pensioner. Jag ber att få tUl sägu utt dettu vur ettliku onödigt som missvisande elefuntinhopp i dennu seriösu debutt. Äterlånenutgör ju, som frumgår uv den stutistik utskottet presenterur, en ringu ochdessutom sjunkunde andel av fondens placeringar, som främst tycks ske i enproduktion av sådana bostäder vUka efterfrågas mindre och mindre på grund av deabnorma hyreskostnaderna. Men värre än den blygsamma lånevolymen är väl denkorta amorteringstid som bhvit ulltmer oreulistisk i ett skede av sämrelönsamhet och lägre självfinansieringsgrad. ViU man verkligen främjanäringslivet, som vissa socialdemokrater vid festligare tillfällen säger sigviHa göru, får mun nog finnu sig i en unnun fördelning mellun låntugurnu ochäven medge längre umorteringstider åtminstone för de mindre företagen. Jug berutt få yrku bifull tUl motionen 572. HerrBENGTSSON i Lundskronu (s): i Glömminge säger: Gå inte utoch tala om att vi önskar riva upp AP-fonderna eller ATP-systemet. Det är ändåingen som kommer att tro på det! Jag hoppas att jag skuUe kunna lita på det. Men, herrBörjesson, när man skriver såduna motioner som motionen 1318 där man säger uttmun mot reverslån skull kunnu låna uv de pengur som går överkreditinstitutens utlåningsdiskur och mun själv i motionen räknut ut uttutlåningen från AP-fondernu skulle bli ca och tas urAP-fondernas nytUlskott, är det ju ungefär hela den summu som inflyter iuvgifter som dettu. Helu det beloppet skulle speciuldestinerus enligtdenna motion.