prot · FV0960 · 1972-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationennr 13 av m. fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 27 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 13 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 28 beträffande inkomstgräns för vissaförbättringslån samt stimulans till kommunerna Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels reservationennr 14 av fröken m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 28 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 14 av fröken m. fl. Anslag till bostadsbyggande, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punkten 30 beträffande förbättringslån för vissalåginkomstgrupper Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 15 av m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 30 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 15 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Ja - 194 Nej - 1 19 Avstår 4 ' Punkten i2beträffande invalidbostadsbidrag m. m'. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 16 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringspropositidn: Anslag till bostadsbyggande, m. m. Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 9punkten 32 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 16 av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punkten 34 beträffande anslag för markförvärvslån Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 17 av fröken och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 34 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 17 av fröken och herrWennerfors. Vid omröstnmg genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punkten 36 beträffande sammansättningen av statens råd förbyggnadsforskning Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 18 av fröken och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkan- Nr 60 Anslag till bostadsbyggande, m. m. det nr 9punkten 36 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 18 av fröken Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 277 Nej - 40 Avstår 2 Utskottets hemställan bifölls. Punkten 38 beträffande obligatorisk kommunalbostadsförmedling Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 19 av i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Tyresöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 38 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 19 av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 6Meddelande ang, sammanträde - - kommer det att hållas ettsärskilt plenum för besvarande av interpellationer. Detta plenum tar sin börjankl. 12.00, Jag viU erinra om alt motionstiden i anledning av ett antalpropositioner med hänsyn härtill kommer att förkortas med . Samhällets markpolitik m. m. § 7Samhällets markpolitik m, m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 10 i anledning av motioner angående samhällets markpolitik m, m, 1 detta betänkande behandlades motionen 1972:387 av m, fl, (fp), såvitt nuär i fråga, motionen1972:615 av (), motionen 1972:1416 av (), motionen 1972:1418 av herrAdolfsson m, fl, (m) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t begärde attmotionen överlämnades till boendeutredningen för beaktande, motionen 1972:1433 av herrHermansson m, fl, (vpk) vari - såvitt nu var i fråga föreslagils atlriksdagen uttalade sig för ett successivt överförande av flerfamiljshyreshus ikommunal och bosladskooperativ ägo samt hos regeringen hemställde omutarbetande av en plan för förverkligandet av denna målsättning, riiotionen 1972:1434 av m, fl, (vpk) variföreslagits att riksdagenbeslutade att tUl byggnadslagen foga en bestämmelse om att endast samhällsägdmark fick stadsplaneläggas, att riksdagenuttalade sig för en utredning och framläggandet av förslag a, dels om ändring av förköpslagen, så att kommunerna fickrätt till prövning vid expropriationsdomstol av markpriset vid övertagna köp, b, dels om sådan lagstiftning som stadgade att endastallmännyttiga och kooperativa bostadsförelag godkändes som byggherrar och förvaltare av flerfamiljshus. 1. beträffande familjeägda markkontaktbosläder allriksdagen skulle avslå motionen 1972:387 såvitt nu var i fråga, beträffandeskyldighet för kommun alt sälja mark att skulle avslå motionen1972:1416, beträffandeöverlämnande av motion till boendeutredningen att skulle avslåmotionen 1972:1418, beträffandeöverförande av privatägda flerfamiljshus i och bostadskooperativ ägom. m. att skulle avslå motionerna 1972:1433 och 1434, båda såvitt nuvar i fråga, beträffandeförköpslagen att motionen 1972:1434 såvitt nu var i fråga inte föranledde någonriksdagens ytterligare åtgärd, beträffandebyggnadsrält att rUcsdagen skulle avslå motionen 1972:615. 1. beträffande överlämnande av motion tillboendeutredningen av fröken () och (), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, atl i anledning av motionen 1972:1418 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande överförande avprivatägda flerfamiljshus i och bostadskooperativ ägo m. m, av i (vpk), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1972:1433 och 1434,båda såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl, Maj;t tUl känna vad"reservanten anfört. Överläggningen rörande civilutskottets betänkande nr 10får omfatta även civilutskottets betänkanden nr 11 och 12, men yrkandenbeträffande sistnämnda betänkanden framställes sedan desamma föredragils. Först någraord om motionen 1416. För de flesta människor i det här landet torde det framståsom självklart att man skall ha rätt all äga den markbit som man bygger sitthus på. För de verkligt stora markägarna, kommunerna, är detta inte självklarti dag. Av rikets sju största kommuner är det bara kommun som försäljertomter till enskilda med äganderätt. Jag anser det från den utgångspunktenbefogat att kommunerna åläggs skyldighet att sälja tomter till enskUda förbebyggelse. Del kommunala skattetrycket har växt till ett problem som börjaruppmärksammas även utanför moderata samlingspartiet och är ytterligare en orsakför kommunerna att genom försäljning av tomter lösgöra en del av alla deskattepengar som ligger bundna i markinnehav. Motionen 1418 är ett försök attinföra några nya tankegångar i en bostadspolitisk debatt som sedan lång tidtUlbaka kört fast. Vi bygger dyrt så pass dyrt att de flesta människor intehar råd att betala sin egen hyra. Hälften av vad vi tar in skattevägen i formav moms pä livsmedel går åt till bostadssubventioner i olika former frånsamhällets sida. Räknar vi in även skuldökningen på pariletslånen someventuellt skaU efterskänkas, går aUt vad som tas ut i livsmedelsmoms åt föratt hålla en misslyckad bostadspolitik flytande för dagen.Bostadssubventionerna kostar nämligen drygt 2 miljarder ochskuldökningen på paritetslånen lika mycket . Den socialdemokratiska regeringen iVästtyskland har tydligen en helt annan syn pä bostadspolitik än vadmeningsfränder i har. I förbereds nu en reform som skallge även hyresgästerna möjlighet att bli ägare tUl sina egna lägenheter. Ettlagförslag som i huvuddrag går ut på följande skall läggas fram. som bygger inom ramen för det s. k. sociala bostadsbyggandeti skall bjuda ut lägenheter för vad man kallar hyresköp.Hyresgästen flyttar in i sin lägenhet och betalar förutom hyran ett tillägg, vilket gäUer som ett bostadssparande i Samhällets markpolitik m. m. den 19 aprU 1972 Samhällets markpolitik m. m. efterhand.Detta tillägg måste betalas ända tUl dess man nått upp till den normalakontantinsatsen för lägenheten, dvs. mellan av byggkostnadenför lägenheten i fråga. kan hyresgästen tillgodogöra sig defördelar som t. ex. villaägare har i form av skatteavdrag. Den här motionen är blygsam i sina krav. En sittandeutredning borde få överväga tankegångarna i densamma. Utskottets majoritet haravstyrkt denna begäran. Jag frågar därför utskottets ledamöter: nya tankegångarförbjudna i den socialistiska bostadspolitiken? Är bostadspolitiken efter 40års socialistiskt maktinnehav så förkalkad - för att inte säga förstenad atlsynpunkter från oppositionen är önskvärda? I då jämlikhetoch medinflytande upphöjts tUl honnörsord är det förvånansvärt att inte svenskasocialdemokrater vill medverka till att bostadsinnehavarna får mer att säga tUlom. Genom atl bostadsinnehavarna enligt motionens tankegångar skulle fåmöjlighet att uppträda som köpare av villor och lägenheter fick man också enstyrning av produktionen i enlighet med konsumenternas önskemål. Vi vet att bostadsbyråkraterna inte uppfyllerkonsumenternas krav , långt mindre morgondagens krav. Varför skall vibibehålla orättvisor pä bostadsmarknaden när alla, inte bara de som hartillräckligt med sparkapital, kunde ges möjlighet alt äga sin bostad? Alla somvill att enskilda människor skall ges större inflytande borde kunna medverkatill att också ge människor den trygghet som ägandet av den egna bostadenutgör. Vilka andra former tillgodoser de boendes intressen? Är det exempelvislika bra att bo i kommunala hyreshus som att bo i vUla? Tror verkligenutskottsmajoriteten på detta? Varför måste kommunala bolag förvalta husen närenskUda kan göra det genom bostadsrätt? Jag vill i det sammanhanget påpeka att motionen ärofuUständigt refererad i utskottets betänkande. Den gäUer lUca mycketbostadsrätt som enskilda bostadshus med äganderätt - kanske något för herrLindkvist att tänka på, han har ju varit med och avstyrkt motionen. TUl sist, herr talman, har jag sagt, att enbostadssökande inte kan påverka utformningen av den bostad han skaU leva ieller påverka hur många lägenheter som skall byggas i hyreshus eller somvillor. Det finns dock undersökningar som utvisar vad konsumenterna verkligenvill ha. Näringslivets byggnadsdelegation redovisar genom SIFOsiffror som visar att 9 av 10 bostadssökande vill bo i villa och - vad som ärsärskUt värt att lägga märke tUl - 9 av 10 som uppger sig tiUhöra socialdemokraternavUl också bo i vUla, och märk väl inte med tomträtt utan på fri och egen grund.Den SIFO-undersökningen borde mana civUutskottets ledamöter till eftertanke. Eftersom det verkar som om beslutandepolitiska instanser befinner sig en bit bort ifrån verkligheten emellanåt, villjag ifrågasätta riktigheten av att ledamöter liUhandahålles bostadsrumhär i . Om vi ledamöter, när vi blir valda till vårt uppdrag iStockholm, fick konfronteras med den verklighet och den bostadsmarknad somexisterar utanför det här huset, kanske förståelsen för nya tankegångar ibostadspolitiken blev större. Jag ber att få yrka bifall till reservationen I vid civilutskottets betänkande nr 10, Så ett par ord om reservationerna av kommunisterna ibetänkandena nr 9 och 11, Vad som anförs i reservationerna innebär hårdareingripanden från myndigheter och samhäUe, Det är med andra ord en kommunistiskbostadspolitik som kommer tUl uttryck i den skrivningen. Kommunistländerna i har sedan lång tid tillbakafått känna på vad det innebär att leva under en sådan politik. Jag kunde underfjolåret ta del av hur kommunistisk bostadspolitik fungerar i ett land bakomjärnridån, I en vUla avsedd för en familj hade man hyst in en familj ibottenplanet, två familjer på andra planet, två pensionärer i källaren ochägaren i ett rum på vinden. Jag tror inte att vi vill ha en sådanbostadspolitik här i . Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Samhällets markpolitik m. m. (vpk): Arbetarrörelsens efterkrigsprogram uppstäUdemålsättningen att all mark för bostadsbebyggelse och alla privataflerfamiljshus skulle kommunaliseras. Den målsättningen vinkar fortfarandemycket fjärran. Vi har under de som gått sedan programmet antogsupplevt en mycket stark folkomflyttning till de regioner som kapitalet finnerlönsammast och då främst till de tre storstadsregionerna. När del gällersamhällets markpolitik kan vi säga att man i vissa områden står sämre rustadute i kommunerna nu än vid slut. Del gäller framför alltstorstadsregionerna och då främst Storstockholms-området. I bilaga 13 till statsverkspropositionen - som gällerinrikesdepartementet - på s. 217 kan vi läsa att de tre storstadsregionernahar den lägsta andelen bostadsbyggande på kommunägd mark av samtliga dekommuner som upprättar bosladsbyggnadsprogram och att kommunerna iStorstockholm har den absolut lägsta andelen. Enligt yttrandetill Regionplan 70 för ligger av bostadsbyggandet iriket som helhet pä kommunägd mark medan motsvarande siffra för Storstockholmär . påpekar att en betydligt större andel avnyproduktionen i låg på kommunägd mark huvudpartenav bostadsbyggandet i regionen skedde inom . Den starka koncentrationen inom byggbranschen medsammanflätning av privatbyggmästare, byggnadsmaterialproducenter och storbankertill konsortier som köper upp stora markområden har lett till att mångakommuner blivit alltmer beroende av stora privata markägare. Expansionskommunernasplanering blir alltmer långsiktig. Långsiktsplanerna ger redan påplaneringsstadiet anvisningar om vilken mark som skaU användas för bostadsbyggandeoch service. Där kommunerna saknat resurser har byggkonsortierna trätt in ochköpt mark; ofta mitt framför näsan på kommunerna som i det bekanta Nackafallet,där ett sålde mark som förvärvats för perkvadratmeter för per kvadratmeter till ett privat byggkonsortium.Genom Samhällets markpolitik m. m. sittmarkägande är byggkonsortierna med och påverkar planeringen och socialafunktioner. Den kommunala och privata planeringsapparaten smälter till viss delihop i gemensamma planeringsorgan. säger i sitt yttrande tillRegionplan 70 att en stor del av det framtida bostadsbyggandet iStorstockholmsregionen kommer att ske på privatägd mark. Regeringen vill integå med på markvärderingsregler som gör all kommunerna kan förvärva tätbebyggdmark eller mark som är planerad för tätbebyggelse till rimliga priser. Denuppreklamerade fonden för kommunala markförvärv tillförs mycket blygsammabelopp. fortsätter privatbyggmäslarna alt lägga under sig nya storamarkområden. Vi har kommunisterna upprepade gånger väcktförslag om en sådan lagbestämmelse att endast samhällsägd mark får stadsplaneläggas.Det är alldeles uppenbart att en sådan lagbestämmelse skulle ha mycket storbetydelse för alt hindra ytterligare markköp från de privata byggkonsortiernassida. Den skulle också vara ett starkt vapen i händerna på kommunerna när detgäller att i ägo överföra mark som byggkonsortierna köpt upp. Men frågan om vem som skaU äga mark har inle betydelsebara i nybyggnadsområdena. Den har ändå större betydelse i tätorternas ochfrämst i storstädernas kärnor. kommunisterna har i motion 1433upprepat kravet att alla privata flerfamiljshus skall överföras i kommunaleller bosladskooperativ ägo. Vi kan ju göra tankeexperimentet att man snabbtuppfyllt denna målsättning i arbetarrörelsens efterkrigsprogram. Situationenhade då kunnat vara annorlunda i t. ex. . I stället för densnabba kontoriseringen och det fortsatta trycket från del privatafastighetskapitalels sida för atl öka denna - kommunen spelar där endefensiv roll hade kommunen kunnat motverka spekulationsinlressena och byggaen innerstad för människor alt bo i. Utskottet nöjer sig med att hänvisa tUl atl andelenkommunala och kooperativa bostäder ökat. Det har ingen förnekat. Men ökningenav deras andel av bostadsbyggandet har nästan helt skett i nybyggnadsområdena.Hyreshusen i de stora tätorternas kärnor är fortfarande till helt övervägandedelen privatägda. Utskottet hänvisar ocksä till att de kommunalekonomiskaförhållandena nödvändiggör en prioritering av resurserna. Med detta menas välunderförstått att det kostar kommunerna för mycket pengar. Del anförs jualltid att det blir för dyrt alt överföra de privatägda hyreshusen i kommunalägo. Hur ligger det nu till? Enligt en undersökning som gjorde1964 utgjorde antalet hyresreglerade lägenheter 630 000. Taxeringsvärdetuppgick till , men endast varfastighetsägarnas eget kapital. Resten var upplånade pengar. Del går mycketväl att göra en lagstiftning, som säger att kommunerna, vid övertagande av fastigheternaskall överta de lån fastighetsägarna har. Problemet hur kommunerna skall kunnalösa in fastighetsägarnas kontantinsats kan lösas genom att kommunerna beviljasstatliga lån för ändamålet. Fastighetsägarnas kontantinsats uppgår inte tUlstort militärbudget. Vi har inte begärt atl riksdagenskall besluta att över överföra alla privata flerfamiljshus i och bostadsko- Vi har föreslagit atl regeringen skall göra upp en plan för ett Nr 60successivt genomförande av denna målsättning. Det är ett krav som den reses med ökad skärpa, bl. a. inom hyresgäströrelsen. väl regeringen börja titta på löftena i sitt eget efterkrigsprogram. konsekvensmed vårt förslag atl alla privata flerfamiljshus bör överföras i ' a e s mar '- kommunaloch bostadskooperativ ägo har vi också föreslagit att endast P ' 'allmännyttiga och kooperativa företag skall godkännas som byggherrar ochförvaltare av flerfamiljshus. Ett avskaffande av privatäganderätt av flerfamiljshusskulle också underlätta en socialt inriktad hyressätlningsparagraf ihyreslagen. Den av riksdag förändrade hyresregleringslagen gäller t.o. m. utgången av 1974, Enligt det bemyndigande som gav harregeringen fortsatt den regionala aweckUngen av hyresregleringen så att dennanu bara omfattar 43 kommuner. Regleringen har slopats t, o, m. i flertalet kommuneri , där bostadsbristen är störst. Vi har som enda parti mycketenvist och konsekvent hävdat att samhällets hyreskontroll skall bibehållas sålänge det finns bostadsbrist och risk för oskäliga hyreshöjningar. Visserligengenomför regeringen en medveten hyreshöjningspolitik för att successivt höjahyrorna idet äldre fastighetsbeståndet, men även den ändradehyresregleringslagen innehåller vissa spärrar. De krafter som helt vUl slopasamhällets hyreskontroU kommer alt fortsätta sin agitation. Risk finns althyresregleringen i sitt nu uppluckrade skick slopas vid utgången av 1974. Vihar konsekvent slagit vakt om samhällets hyreskontroll, men vi har likakonsekvent hävdat att del avgörande inle är att behålla hyresregleringen somsärskild lagstiftning. Det avgörande är att hyressättningsparagrafen ihyreslagen, 48 §, ändras. Hyreslagen innehåller väsentliga förbättringar, när detgäller bl. a. besittningsskydd och bytesrätl jämfört med den äldre lagen. Mendet helt avgörande är hyressättningsparagrafen, 48 §, med bruksvärdesregeln. Vihar i motionen 1433 utförligt refererat motiven bakom den nya hyreslagenshyressätlningsparagraf Det framgår myckel klart av motiven att hyreslagensgrundprincip när det gäller hyressättningen är övergång tUl marknadshyror. Mendepartementschefen ansåg det nödvändigt med en spärregel för att i viss månlåsa den absoluta hyresnivån i bristorterna. Spärregeln är konstruerad så att den ändå innehåller riskför mycket kraftiga hyreshöjningar i det äldre privata fastighetsbeståndet påbristorterna. Det grundläggande för jämförelseprövningen skall vara bruksvärdet.Men därefter skall också göras en jämförelse med hyresläget, och dennajämförelse skall gälla hyresläget i nyproducerade allmännyttiga förelag. De allmännyttiga bostadsföretagen, som drivs utan vinst iförvalt ningen, ansågs av departementschefen ha en sådan omfattning i nypro duktionen att detta utgjorde en garanti för alt en jämförelseprövning med det äldre privata fastighetsbeståndets hyror inle skulle leda lUl oskäliga hyreshöjningar. Detta var ett medvetet försök att gå förbi kärnfrågan och föra hyresgästerna bakom ljuset. Vid en jämförelse prövning meUan bruksvärde och hyror i de allmännyttiga företagens nyproduktion och det äldre privata fastighetsbeståndet är det ju inte 83 Samhällets markpolitik m. m. omfattningenav den allmännyttiga nyproduktionen som är avgörande ulan i stället hyresnivåni de allmännyttiga företagens nyproduktion. Var ligger de hyrorna? Ja, iStorstockholm som är den mest utpräglade bristorten, ligger de uppåt 100 kronorper kvadratmeter och i många fall långt . Varje års nyproduktionuppvisar högre hyror än föregående års även i de allmännyttiga företagen. rekordhyrorna i de allmännyttiga företagens nyproduktion somjämförelseobjekt innebär därför en medveten strävan att genomföra kraftigahyreshöjningar i de privata företagen. Bruksvärdesregeln talar om:"Fordrad hyra är att betrakta som oskälig om den väsentligt överskriderhyran för lägenhet som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdig." ger ju, som hyresrådet påpekade i sitt remissvar,risk för en hyresskruv. Till detta kommer de bakomliggande motiven om jämförelsemed hyrorna i nyproduktionen, vilka garanterar att fastighetskapitalet tUlförsytterligare oskäliga vinster. Den naturiiga målsättningen för en socialt inriktadbostadspolitik måste vara att tvinga ned rekordhyrorna i nyproduktionen genomatt tränga tillbaka spekulation på olika områden. Regeringen genomför denmotsatta politiken. Den blundar för hyresutplundringen, rekordhyrorna och deständiga hyresstegringarna. Hyreslagstiftningen har utformats så att dengaranterar stigande hyror i det privata fastighetsbeståndet.