prot · FV0966 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:l begärt anslag för olika ändamål itrafiksäkerhetsfrämjande syfte, men de föreslagna anslagshöjningarna är enligtvår uppfattning alltför ringa. Det statsfinansiella läget medger dock uppenbarligeninte den kraftiga satsning man faktiskt skulle vilja ha. Vi har därför pämoderat håll i våra reservationer inskränkt oss tUl att begära sådanaomfördelningar som vi tycker är särskilt angelägna, 1reservationen 1 b begär vi att den av Kungl, Maj;t och utskottsmajo- Anslag till trafiksäkerhet, m. m. riletenföreslagna anslagshöjningen om till informationsverksamheten istället skall gå tiU . Är utoch år in har här många vackra ord sagts om NTF, men det är alldeles uppenbartalt den resursallokering som man gör till dess förmån är otUlräcklig. NTF harsom organisation en mycket stark folklig förankring och bäres upp av frivilligakrafter. Det gör att denna organisation självklart är mer stimulerande ochvärdefull än de som arbetar på ett mera bundet sätt. Med de stigande kostnadersamhället uppvisar tycker man att NTF skulle få en bättre tiUdelning föratt över huvud taget kunna fuUfölja den arbetsomfattning man har haft.Vi har därför i reservationen 1 b yrkat att dessa i ställetskall gå tUl . Jag yrkarsåledes, herr talman, bifall till reservationen 1 b, 1 reservationen 2 har vi ansett att trafikövervakningen iden mån den handlägges av polisen skall få del av de ökade anslag som ges, Allaerfarenheter tyder på att den övervakning som polisen gör direkt påvägar och gator är mycket mera effektiv än andra åtgärder, PoUsen bör därför fåökade resurser för att vi skall få fram en säkrare trafikström på våra gatoroch vägar. Jag yrkar därför bifall också till reservationen 2 i utskottetsbetänkande nr 7. 1 reservationen 3 beträffande bidraget framhåller vi att denbegärda anslagshöjningen bör ske genom en överflyttning av fråntrafiksäkerhetsverkets förvaltningskostnader till föreningens verksamhet. Detär rimligt att göra denna överflyttning för alt tillgodose NTF:s behov. Jagyrkar således också, herr talman, bifaU till reservationen 3, underförutsättning att reservationen 1 b bifallits. 1 reservationen 4 har vi begärt en översyn avtrafiksäkerhetsorganisationen. Anledningen till att vi begär en sådan översynär naturligtvis den mycket splittrade bild som alla dessa organisationer som nuär verksamma inom trafiksäkerhetsarbetet här i landet visar upp. Jag vill också säga några ord om dehastighetsbegränsningar, som vi prövar här i landet.Jag tänker då närmast på den bashastighet, , som vi införde i fiol. Självklart är det för tidigt att säga att vi fått tillräckligerfarenhet för atl kunna utvärdera vad som följer av hastighetsbegränsningar,särskilt så låga bashastigheter. Vi ställer oss emellertid tvivlande lill atthastighetsbegränsningen kvantitativt har den effekt som man räknade med. Dentid som har gått, i det närmaste , torde vara tillräcklig för att ge enuppfattning om vad hastighetsbegränsningarna betyder. En bashaslighel på 70km/lim är aUdeles för låg. Den stör trafikrytmen på vägarna, och den minskarockså trafikanternas respekt för angivna hastighetsbegränsningar. Den nonchalansman visar ute på de allmänna landsvägarna håller på att sprida sig in itätorterna. Det är en synnerligen allvarlig konsekvens, som man kanske intefrån början tänkt sig. Vi förordar därför i stället en bashastighet på 90km/tim och att man går över till rekommenderadehastigheter. Trafikproblemet i tätorterna är enormt storl. Jag tänkerinte minst på de båda grupper, barn och åldringar, som här är iUa klämda.Barnen är tvungnaatt vistas i en trafikmiljö som de alltför litet känner till. Jag vUl i delsammanhanget ge min honnör tiU NTF för den förnämUga Barnens trafikklubb, somNTF bedriver och med nu nära ISO 000familjemedlemmar. Jag har personlig erfarenhet av denna verksamhet och vetvUken välgörande information som där ges både lUl barnen, som på lek lär sigtrafikföreskrifter, och för föräldrarna, som får sina kunskaper i ämnetuppfriskade. För en sådan sak borde NTF ha ytterligare anslag så all man kanfuUfölja verksamheten i den ursprungligen planerade omfattningen. Jag tänker också på åldringarna som i tätorterna varje årråkar ut för ett ökande antal olyckor därför att de i motsats lill vadbUislerna tror inte uppfattar och märker de faror som faktiskt finns, t. ex.vid övergångsställen. Över huvud tagel måsle trafikmiljön i tätorternauppmärksammas på ett ännu mera realistiskt sätt än som skett. Jag yrkar,herr talman, bifall även tiU reservationen 4, Anslag till trafiksäkerhet, rn. HerrMAGNUSSON i (vpk): Trafiksäkerhetsfrågorna har ju blivit ettverkligt brännande problem för samhället, och problemet hur man skaU komma tiUrätta med dem diskuteras intensivare som går. Om man betänker attöver 1 000 personer omkommer på vägarna, grovt räknat 20 personer pervecka, är det ju inte att förundra sig över all denna diskussion ständigtåterkommer och att den är så livlig. Trafik-olycksfallsstatistiken visarskrämmande siffror. Vägtrafiken har nämligen i under 1960-talel krävtungefär 12 000 dödsoffer och ytterligare minst 227 000 skadade. Effektivaåtgärder är naturligtvis nödvändiga för att förbättra situationen ocholycksstatistiken. Så långt är väl de flesta eniga, och att del finns intresseför all åstadkomma förbättringar visar ju inte minst det antal motioner somvarie år inlämnas här i med förslag tUl olika åtgärder för atteliminera olycksrisker. Det sorgliga är atl många av dessa åtgärder aldrigkommer till utförande på grund av bristande resurser, som det heter.Trafikolyckorna svarar ju annars för en niyckel stor samhällelig kostnad,enligt vissa uppfattningar i samma storleksordning och mer änförsvarskostnaderna, vilket givetvis måste tas med i bilden när man bedömerfrågan om resurstUldelningen. 1 vilket fall som helst blir det ofta en fråga omprioritering av åtgärder, och del är naturligtvis viktigt all det sker enplanering i Irafiksäkerhelsar-betet. Program har ju av och till efterlysts fördetta arbete, och ett sådant program presenterades också avtrafiksäkerhetsverkel , Programmet skulle gälla för tiden från denI till , Etl nytt arbetsprogram planeras för tidenefter . Programmet är omfattande och inrymmer åtgärder medsikte både på trafiken, fordonet och vägen. Helt naturligt kan det kritiskt anföras atl delta programär otillräckligt i kampen mot trafikolyckorna och att större ekonomiskaresurser borde sättas in. Även om, som sagt, alla åtgärder inte kommit tillutförande, är det angeläget atl informationen om trafiksäkerhetsverketsverksamhet kan tränga ut till allmänheten och få genomslagskrafl. den 26 aprU 1972 Anslag till trafiksäkerhet, m. m. sidan avtrafiksäkerhetsarbetet torde vara viktig. Det finns skäl att anta att informationen itrafiksäkerhetsfrågor kan ha haft stor betydelse för den nedgång i dödstaletsom, i varje faU i preliminära siffror, skedde för fotgängare, cyklister ochmopedister , Kampanjerna i radio-TV har säkert lett till ökaduppmärksamhet t, ex. bland fotgängarna och gjort att allt fler använderreflexer. Det är därför enligt min mening av mycket stor vikt att getrafiksäkerhetsverkel de nödvändiga resurserna till information och propagandaför dess verksamhet, Trafiksäkerhetsverkel anför, enligt vad som refereras istatsverkspro-posilionen, att den informationsverksamhet man bedriver siktartill att öka allmänhetens kunskaper om trafik och trafikregler och atl gerekommendationer om uppträdandet i trafiken. Verksamheten planeras i detalj förlängre lidsperioder. Aktiviteterna följs upp genom undersökningar för att mätaeffekten av dem och få underlag för det fortsatta arbetet. Informationen spridsmed hjälp av massmedia samt genom kursverksamhet och viatrafiksäkerhetskommittéer och organisationer m, m. Bland de högst prioriteradeprojekten ingår en flerårsaktion för alt få tiU stånd en väsentlig ökning avbUbällesanvändningen, en fråga som för resten är mycket aktuell för närvarande.Bland övriga projekt kan nämnas information på arbetsplatserna samt informationtUl invandrare och tiU handikappade. Totalt räknar man med ett ytterUgaremedelsbehov av för informationsverksamheten. vill departementschefen emellertid endast ge 500 000kronor ytterligare tiU denna verksamhet. Vi motionärer har ipk-molionen 1211anfört att vi anser detta vara för litet, och vi vill ge trafiksäkerhetsverketytterligare 2,5 miljoner, vilket skulle innebära att verket här i alla fall fårhälften av det man begärt. Detta yrkande återfinns nu i reservationen 1 tUldelta belänkande, och jag ber, herr lalman, att få yrka bifall till dennareservation. Vi har i motionen 1211 framfört flera olika yrkanden, somvi anser vara av betydelse i fräga om förbättring av Irafiksäkerhetsarbetet,Jag skall här beröra några av dem, 1 samband med den svårartade tankbilsolyckan i ijanuari, då flytande fenol läckte ut och förstörde vattenverket ochvattentäkten i den danska byn samt åstadkom förgiftning avmänniskor, fåglar, fisk och kor m. m, framkom det att riskerna för liknandekatastrofer även i vårt land är mycket stora. Trots atl det varje årtransporteras kemikalier, oljor, bensin och andra eldfarliga produkter på våravägar, finns det inga godtagbara säkerhetsföreskrifter för dessa transporter. Av och lill kan man i tidningarna läsa om olyckor ocholyckstillbud vid sådana här transporter. kunde man i FilipsladsTidning läsa om en transport av ett insektsbekämpningsmedel, Svarin, vilket vidtransporten förvarades i plasldunkar. Den jeep som transporterade giftet välte,och delta rann ut i en bäck. Med pä jeepen fanns ocksä kartonger med preparateti pulverkoncentral. Detta hann man bärga innan det löstes upp av vattnet. Hadekartongerna gått sönder och det koncentrerade giftet lösts upp av vattnet,kunde en katastrof av oanade mått ha inträffat,enligt uttalande av hälsovårdsinspektörer. Del aktuella insektsbekämpningsmedletinnehåller nämligen giftet Undan, I tidningarna fanns det en notis om hur 25 tonsvavelsyra rann ut när en tankbU välte utanför , trodde man inteatt olyckan skulle förorsaka några större skador. Däremot skulle en katastrofha inträffat, om bilen slagit runt i närheten av människor eller djur. Utskottet åberopar nu i sitt betänkande att de härfrågorna är under utredning och att man väntas komma med förslag tiUåtgärder. Dessa skall sedan understäUas , och vi får då möjlighet attdiskutera dem. Jag viU emeUertid här redan nu understryka behovet av åtgärderpå det här området. Vi har också i vår motion tagit upp frågorna om förbud förtung trafik och veckoslut, vilket vi ansåg borde gälla hela året.De frivilliga överenskommelser som träffals om förbud under vissa ochveckoslut, då bUtrafiken varit som intensivast, har verkat positivt. Vi menadealltså att det fanns anledning alt utveckla delta lill ett permanent förbud.Del är ingen tvekan om all väldigt många bilförare uppfattar del som ettsäkerhetsproblem med den lunga trafiken under veckosluten. Detta framgår bl, a,av den undersökning, BUismen i samhäUet, som utförts av Svenska vägföreningen.Som svar på etl framfört påstående att fjärrtrafik med tunga laslbUar bordevara förbjuden under veckosluten svarade av aUa liUfrågadekörkortsinnehavare, att de helt instämde i påståendet, instämde medtvekan. På en fråga om vad som borde göras för att underlätta omkörning avlastbUar med släp anförde atl ett förbud och veckoslutborde införas. Utskottet har vid sin behandling av ärendet inte velat sträckasig så långt som till ett förbud hela aret, men utskottet har framhållit detönskvärda i att frivilliga överenskommelserna utsträcks till alt omfatta enstörre del av året. Vi har den här gången funnit oss kunna stödja della, ochjag yrkar alltså bifall tUl utskollets betänkande på denna punkt. Till vårt yrkande i samma motion om strängare kontroll avutländska fordon som trafikerar svenska vägar har utskottet framhållit, attutskottet föruLsätter att kontroUen i fråga intensifieras i den mänförhållandena så påkallar och tillgängliga personalresurser det medger. Attförhållandena kan påkalla detta omvittnar bl, a, en undersökning som hösten1971 gjordes på de värmländska vägarna. Del varlänslrafikgruppen i och som gjorde dennaundersökning, vilken i första hand var inriktad på den tyngre trafiken. Av 283fordon som genomgått s. k. flygande inspektion, hade inte mindre än 160 belagtsmed körförbud eller fåll föreläggande om konlroUbesiktning. Det var hela 57procent av dessa bilar. Totalt hade 1 500 bilar kontrollerats. Även om vi nuinte har något yrkande utöver utskottets, förutsätter jag att frågan verkligenföljs med uppmärksamhet. I vår motion pekas det också på all för närvarandehar högre tillåten längd för landsvägsfordon än något annat land i . Jaghar för övrigt sett uppgifter om atl vi är elt av de länder i världen som harde längsta fordonen. Vi tillåter en längd av 24 m mot 18 för i storl sett detövriga . Det är omvittnat att detta förhållande för med sig Anslag till trafiksäkerhet, m. m. den 26 aprO 1972 Anslag till trafiksäkerhet, m. m. Enligt , av ChalmersforskarnaOlov och är i av alla dödsolyckorlastbUar inblandade, faslän de bara utgör av bilbeståndet. Delvisförklaras detta med att lastbilarna torde ha ett genomsnittligt högreutnyttjande. Men detta är knappast hela förklaringen, enligt bokens författare. "Nej, fram i strålkastarljuset måste bilden av långtradarsläpen, som viktsig tvärs över vägbanan, släpen som svänger och svajar över körfälten och soparaUt ur sin väg, de långa 'landsvägstågen' som rusar fram i hög fart och görnästan varje försök tUl omkörning till etl spel med döden. Här bärmyndigheterna ett ohyggligt ansvar. Av hänsyn till kommersiella intressen harman accepterat undermåliga konstruktioner och omåttliga dimensioner",framhålles det i boken. Där pekas också på det orimliga i att ge dispens förlandsvägståg på 3035 meters längd, när man av trafiksäkerhetsskäl fört enomfattande diskussion om 24-meterslängden. I undersökningen "Bilismen i samhället", som jagförut citerade, framkom att av de tillfrågade tyckte att det varbesvärligt att köra om lastbUar med släp. Nio av tio kvinnligakörkortsinnehavare ansåg det svårt alt köra om stora fordon, och samma sakgäller ocksä de yngsta och de äldsta körkortsinnehavarna. Många människor somjag talat med säger alt de drar sig för atl ge sig ut på längre bilfärder vidtanken p? omkörningar av länga fordon och att de upplever sådana omkörningarsom en betydande säkerhetsrisk. Utskottet säger också i sitt yttrande alt detförhåller sig på det viset och att utvecklingen är oroande. Utskottet vill dock inte bifalla yrkandet utan anser altfrågan måste bli föremål för bedömning med hänsyn till bådetrafiksäkerhetsriskerna och de ekonomiska konsekvenserna. Jag anser för min delatt trafik-säkerhetsaspekterna måste få komma i första hand och yrkar därförbifall till reservationen 5, som också tar upp landsvägsfordonens längd utifråntrafikpolitiska synpunkter. En minskning av den tillåtna längden skulle kunnavara ett medel att styra trafik från landsväg till järnväg men en avlastning avtung trafik från våra vägar skulle ocksä från trafiksäkerhetssynpunkt vara avstort värde. i (fp): Förutom framställningar som gjorts istatsverksproposi-lionen behandlas i trafikutskottets betänkande nr 7 intemindre än 38 motioner. Det visar det stora intresse som trafiksäkerhelsfrågornamed rätta tilldrar sig i och också ute i landet. Men det finns endastfem reservationer, och det är väl ett vittnesbörd om att det har varit möjligtinom utskottet att nå en mycket bred enighet. Jag vill redan nu säga att jagpersonligen är mycket glad för det. Jag skall först kommentera reservationerna något, och jagbörjar med reservationen 5, som gäller den största längden för landsvägsfordonoch som i just har yrkat bifaU till. I denreservationen begärs ett uttalande om 18 m som största tillåtna längd förlandsvägsfordon. yrkar inte pä något beslut, utan detär ett uttalande det är fråga om. Emellertid förhåller det sig så att riksdagenför gjorde ett uttalande. Det skedde i och med altriksdagen godkände tredje lagutskottets utlåtande, i vUket framhölls attutskottet ansåg UtveckUngen oroande och att det även om gällande bestämmelserom maximilängd för fordonstäg då varit i kraft i bara ändå vore av viktatt erforderligt material insamlades för en förnyad bedömning av frågan medhänsyn både till trafiksäkerhetsriskerna och till de ekonomiska konsekvenserna.Denna hemställan ligger hos Kungl, Maj:t, och jag vill gärna sägatill kommunikationsministern att vi avvaktar med stort intresse den bedömningsom görs i departementet. Jag vUl gärna instämma i vad sade omatt trafiksäkerhets-aspekterna måste tillmätas en mycket stor betydelse viddenna prövning. En annan reservation, nr 4, gäller en översyn avIrafiksäkerhetsorgani-salionen. Reservanterna säger att del inle kan vararationellt och ändamålsenligt med den nuvarande splittringen iIrafiksäkerhetsarbetet, Men begär de att trafikövervakningen påvägarna skall flyttas över helt och hållet till polisen. De begär vidare attuppgifter som har med vägarna att göra skall flyttas över till ochatl information och propaganda skall flyttas över på NTF, Som jag bedömer det finns det faktiskt en risk med ensådan omorganisation, nämligen att man i stället för en ökad koncentration ochen ökad samordning kan få en ytterligare splittring. Sedan hör det tUl sakenatt trafiksäkerhetsverket ju är ett ganska nytt verk, och att göra enfullständig omorganisation och i praktiken spUtlra upp trafiksäkerhets-verkels arbelehar jag personligen och inte heller utskottet funnit något skäl att överväga idagens läge. Vi har sedan frågan om anslagen. Beträffande dessa har mani reservationerna I b, 2 och 3 velat göra omfördelningar av de medel som stårlill trafiksäkerhetsarbetels förfogande. Enligt reservationerna 1 b och 3 flytta från trafiksäkerhetsverkel till NTF, Det ärklart alt NTF gör elt mycket förtjänstfullt arbete och i och för sig skulle NTFbehöva de där utan vidare. Men atl ta dessa pengar ifråntrafiksäkerhetsverkel som arbetar med en mycket knapp budget kan jag inte finnavara motiverat. begärde i ökning försin informationsverksamhet och får . Då tycker jag alt det voreganska grymt att ta ifrån detta verk den lilla ökning som verket får, I reservationen 2 vill man flytta över 1 miljon kronorfrån uppdragsverksamheten inom trafiksäkerhetsverkel lill de lokalapolisorganisationerna i trafikövervakande syfte. Uppdragsverksamhetenfinansieras ju genom de avgifter som kommer in. Den allra största delen avuppdragsverksamheten beslår av bilinspeklörernas prövning för körkort. Det ärklart atl om man minskar anslaget till denna uppdragsverksamhet med 1 miljonkronor, minskar man också möjligheterna att bedriva verksamheten, och blirverksamheten av mindre omfatlning sjunker inkomsterna. Då försvinner, såvittjag kan se, en stor del av den miljon som man i reservationen 2 vUl fiylla övertill polisverksamheten. Vi har i annal sammanhang från del parti jagrepresenterar begärt en ökning av anslaget till polisverksamheten, varigenomdelta behov skulle kunna tillgodoses, men jag kan inte finna den metodik somhar använts i reservationen som lämplig. Anslag till trafiksäkerhet, m. m. den 26 aprU 1972 Anslag till trafiksäkerhet, m. m. 1 reservationen 1 a av i begärs en anslagsökning. Jag vill säga att en ökning av anslaget är givetvismycket motiverad, men de pengar som det här gäller löser ju inte frågan omtrafiksäkerheten. Skall vi åstadkomma något väsentligt på det här områdetbehövs det medel av en helt annan storleksordning, och del är på den punktensom jag är glad över att kunna säga, atl vi har enats i utskottet om ettställningstagande, som innebär att trafiksäkerhetsarbelet bör fåbetydligt ökade resurser tUl sitt förfogande. Vi hade i utskottet litet oUka uppfattningar om hurtrafiksäkerhetsarbetet skulle bedrivas och vilka åtgärder som skulletUlgripas, men vi var överens om behovet av åtgärder. När den stora flygolyckan hände i , där 20 svenskaromkom vid en charlerplanolycka, betraktade vi den med rätta som en stortragedi. Vi skickade haverikommissioner dit ner och gjorde allt för attförhindra att en sådan olycka skulle upprepas. Men vi tycks ha litet svårt altgöra klart för oss all lika många svenskar som omkom vid den olyckan omkommervarje vecka på våra vägar, DärtUl kommer ett stort antal invalidiserade eUersvårt skadade personer, kanske 150 . Vi som arbetar inom trafikutskottet har gång på gångställts inför detta faktum. Därför har vi varit glada över atl man fråntrafiksäkerhets-verkets sida sagt att man nu ämnar lägga fram olika alternativaförslag som skulle kunna innebära myckel radikala åtgärder i syfte atl sänkatrafikolyckornas antal - det har talals om atl det antalet skulle kunna sänkasmed . Det skulle belyda alt många tragedier skulle kunna undvikas ochdel skulle också betyda om ledamöter ser krasst ekonomiskt påsaker och ting - en vinst för samhället på åtminstone I 500 miljoner kronorvarje år. Det är klart alt sådana förslag och allernativ som kankomma från trafiksäkerhetsverkel noga måste prövas. Det är ju ingen mening medall satsa stora belopp pä åtgärder som man inle är övertygad om kommer att blieffektiva. Det har funnits motioner om atl man skall låta en arbetsgruppöverväga detta material. Inom utskottet har vi kommit fram till att de förslagsom är aviserade och som beräknas bli framlagda i vår bör bli föremål förvanlig remissbehandling och därefter beredas av en parlamentariskt sammansattarbetsgrupp innan förslagen föreläggs av Kungl, Maj:t, Utskottetförutsätter vidare att frågan - om de av trafiksäkerhetsverkel aviseradeförslagen av en eller annan anledning inle kommer alt framläggas blir föremålför prövning i annan lämplig form. Här har det varit en vilja till samarbete inom utskottet,och jag är glad över att kunna säga alt det verkar som om vi gemensamt skullekunna arbeta för trafiksäkerheten utan inre spänningar. Det behövs verkligengemensamma kraftlag. Blir det en sådan prövning måste man göra enangelägenhetsgradering av olika åtgärder. Del är delta som ligger bakom detförhållandet att vi nu inte har tillstyrkt motioner på speciella punkter, somvi i och för sig anser vara utomordentligt vikliga. Vi har motioner ombilbälten, reflexband och belysning av övergångsskyllar, vi har motioner beträffandeskolskjutsar och mycket annal - allesamman ytterst angelägna och viktigafrågor. Men vi har ansett det vara naturligt och riktigt all, när man nuskall se hela frågan i dess sammanhang, pröva alla åtgärderna Nr 66 Anslag till trafiksäkerhet, m. m. samtidigtoch göra en angelägenhetsgradering, I del sammanhanget måste hänsyn också tas tUl en fråga somgärna blir bortglömd i debatten, nämligen frågan om sambandet mellan sprit ochbUföring, Där kanske vi har märkt någon liten uppluckring av en ganska striktinstäUning som fanns fömt, nämligen alt man inte skall använda någon som helstalkohol i samband med bilkörning. Detta är en allvarlig sak, I arbetsgruppenmåste också denna sak tas upp. Med hänvisning liU vad jag anfört, ber jagatl få yrka bifall tiU utskottets hemställan på samtliga punkter. i (vpk) kort genmäle: Bara etl par ord i anslutning till det somherr i här anförde beträffande våra reservationer! Jag var i viss mån positivt överraskad av den diskussionsom vi hade i trafikutskottet i fråga om fordonslängden , eftersom det visade sig alt elt stort antal av utskottets ledamöter i och för sig varanhängare av all man skulle minska längden - i varje fall som jag uppfattadedet. Men hänvisar till att utskottet vill avvakta denbedömning som det har talals om atl tidigare utskott har efterlyst. Det kan juvara gott och väl, men när säger att det bara är fråga om ettuttalande i vår reservation nr 5 vill jag gärna påpeka, att det ändå ärskillnad mellan att göra ett uttalande om önskvärdheten av att man snarastmöjligt får en gräns vid 18 meters längd och att besluta om att avvakta denbedömning som det har talats om.