prot · FV09138 · 1972-12-31 00:00:00 — Kl,10,30 Avtal med EEC, m. m. § 1 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. § 2 Meddelande ang. höstsessionens avslutning Svaren på den till kammarens ledamöter riktade förfråganangående deltagande i debatten om regional utveckUng m. m. har givit vid handenatt den sammanlagda debattiden kommer att uppgå till omkring . Detblir därför nödvändigt att håUa långa kvällsplena både fredagen den . Med ändring av tidigare planer börjar sammanträdenadessa dagar redan kl. 9.00. Om debatten inte kan slutföras ,fortsattes den . § 3 Herr talmannen meddelade att dennadag åter intagit sin plats i kammaren. § 4 Föredrogs, men bordlades åter finansutskottetsbetänkanden nr 39-41, justititeutskottets betänkande nr 30 och lagutskottetsbetänkande nr 26. § 5 Avtal med EEC, m. m. utrikesutskottets betänkande nr 20 med anledning avpropositionen 1972:135 angående avtal med de europeiska gemenskaperna m. m.jämte motioner och skatteutskottets betänkande nr 64 i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1972:143 med förslag till förordning om ändring i tuUtaxeringsförordningen(1960:391), m. m. jämte motion. betänkande nr 20 och skatteutskottetsbetänkande nr 64 debatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffande bådadessa betänkanden framställes under den gemensamma överläggningen. Maj:t hade i propositionen1972:135, dagtecknad , under åberopande av utdrag avstadsrådsprotokollet över handelsärenden, föreslagit att 1.godkänna avtalet mellan och den europeiska ekonomiska Nr 138 gemenskapen med därtUl hörandeskriftväxlingar ra. m. enligt de tUl Tisdaeenden statsrådsprotokoUet i detta ärendefogade bilagorna 1 och 2, 12december 1972 " Sdkänna avtalet mellanSverige samt den europeiska kol- och Avtal med EEC, m. m. stålgemenskapensmedlemsstater och den europeiska kol- och stålgemenskapen med därtill hörandeskriftväxlingar m. m. enligt de till statsrådsprotokollet i detta ärendefogade bilagorna 3 och 4, 3. bemyndigaKungl. Maj:t att för del godkänna sådana ändringar i förenämnda avtalmed tillhörande skriftväxlingar som kunde komraa att beslutas, i denmån de inte angick fråga som skuUe avgöra ensam eller med Kungl.Maj:t, 4. bemyndigaKungl. Maj:t att för del godkänna sådana ändringar i EFTA-konventionenjämte tUlämpnings- och tolkningsreglerna som föranleddes av att ochStorbritannien lämnade EFTA eller föranleddes av förenämnda avtal, 5. bemyndigaKungl. Maj:t att för del godkänna dels sådana överenskommelser somkunde komma att träffas mellan kvarvarande och utträdande EFTA-länder orafortsatt samarbete av sarama karaktär som EFTA-samarbetet, dels sådanaöverenskomraelser som kvarvarande EFTA-länder kunde korama att träffa om attinbördes tUlämpa prisregler motsvarande dem som fanns i det under 2 angivnaavtalet, 6. anta förslagettill lag om ändring i lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- ochkonkurrensförhållanden, 7. anta förslagettill lag om prisbestämmelser för järn- och stålraark-naden (CECA-lag). I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1972:438 av ra. (ra), såvitt gällde punkten I i hemställan, att i skrivelse tillKungl. Maj:t uttalade att Kungl. Maj:t, så snart förutsättningar därförförelåg, borde vidta åtgärder för att utveckla och fördjupa det avtal som nuförutsågs bli träffat med EEC, allt i enUghet med de riktUnjer som angavs imotion nr 294, 1972:1908 av herr förste vicetalmannen () och () vari hemställts att vidbehandlingen av proposition nr 135 angående avtal med den europeiskaekonomiska gemenskapen m. m. uttalade sig för åtgärder som skyddade svensksjöfart mot flaggdisk rim tnering i enlighet med vad i motionen anförts, 1972:1909 av m. (ra) vari heraställts att med bifall till Kungl. Maj:ts propositionom godkännande av föreliggande avtal med de europeiska gemenskaperna skulle iskrivelse tUl Kungl. 1. att varjetUlfälle till nya förhandlingsinitiativ borde utnyttjas för överläggningar medgemenskaperna om en utveckling av samarbetet i det slutliga syftet att med dearrangemang som ett fullföljande av vår alliansfria utrikespolitik kunde kräva uppnå svenskt medleraskap, 2. att - medhänsyn till de svårigheter det svenska jordbruket nu kom att ställas inför -förhandlingar möjligt borde upptas med såväl detutvidgade EEC som kvarvarande EFTA-länder i syfte att åtminstone Nr 138 bibehåUa den hittillsvarande exporten av svenska jordbruksprodukter, Tisdaeen den (fp) vari hemställts A. att skulle godkänna avtalen meUan och den AVtaimeattL, europeiskageraenskapen respektive raellan och den europeiska kol- ochstålgemenskapens medlemsstater och den europeiska kol- och stålgemenskapen samt bifaUa de följdförslag som departementschefen underställt ianledning därav, B. att hos Kungl. 1. att dediskussioner tagit upp både med EEC och EFTA-staterna i syfte attsnarast uppnå förenkUngar och förbättringar av det i avtalet intagnaursprungsregelsysteraet skulle bedrivas med stor skyndsamhet, 2. att speciellvikt lades vid att genom direkt kontakt med EEC borde söka finnapraktiska former för en svensk medverkan i samarbetet inom EEC även på områdensom ej täcktes av de nu föreliggande avtalen, 3. att inomregering och förvaltning ett förberedelsearbete för utvidgning av de nuträffade avtalen med EEC påbörjades för att vid lämpligttillfälle skulle kunna begära nya förhandlingar med EEC beträffandeanslutningsform respektive sådan utveckling av samarbetet, som skulle säkerställaen avtalsreglerad harmonisering av konkurrensvillkor ochkonkurrensförutsättningar och som skulle garantera att vårt förhandlingsraålora orafattande, nära och varaktiga relationer med EEC uppnåddes, allt underförutsättning av oförändrad svensk neutralitetspoU-tik, 1972:1911 av m. fl. (vpk) vari hemställts att skulle besluta att de i Kungl. Maj:tsproposition föreslagna avtalen med EEC och Europeiska kol- och stålunionenunderställdes folkets ställningstagande genom allmän folkomröstning, samt attpropositionen i övrigt icke föranledde någon åtgärd, därestovan ställda yrkanden icke skulle vinna bifall attriksdagen skulle avslå Kungl. Maj:ts proposition 1972:135. 1. att med bifaU tUl propositionen 1972:135,motionen 1972:1909, såvitt nu var i fråga, och motionen 1972:1910, punkten A,samt med avslag på motionen 1972:1911 a. godkände avtalet mellan och den europeiskaekonomiska gemenskapen med därtill hörande skriftväxlingar m. m. enligt de till statsrådsprotokollet i detta ärende fogade bilagorna 1 och 2, b. godkände avtalet mellan samt den europeiskakol- och stålgemenskapens medlemsstater och den europeiska kol- och stålgemen skapen med därtill hörande skriftväxlingar m. m. enUgt de till statsråds protokoUet i detta ärende fogade bilagorna 3 och 4, Avtal med EEC, m. m. c. bemyndigade Kungl. Maj:t att för del godkännasådana ändringar i förenämnda avtal med tUlhörande skriftväxlingar som kunde komraa att beslutas, i den mån de inte angick fråga som skulle avgöra ensam eller med Kungl. d. bemyndigade Kungl. Maj:t att för del godkännasådana ändringar i jämte tillämpnings- och tolkningsregler na som föranleddes av att och lämnade EFTA eller föranleddes av förenämnda avtal, e. bemyndigade Kungl. Maj:t att för del godkännadels sådana överenskommelser som kunde komma att träffas mellan kvarva rande och utträdande EFTA-länder om fortsatt samarbete av samma karaktär sora EFTA-samarbetet, dels sådana överenskommelser som kvarvarande EFTA-länder kunde komma att träffa om att inbördes tUlämpa prisregler motsvarande dem som fanns i det under b angivna avtalet, f. antog förslaget till lag om ändring i lagen (1956:245)om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden, g. antog förslaget till lag om prisbestämmelser förjärn-och stålmark naden (CECA-lag), 2. att rUcsdagenskulle avslå motionen 1972:438, punkten 1, 3. att riksdagenansåg motionen 1972:1908 besvarad med vad utskottet anfört, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1909, punkten 1, angående nya förhandlingsinitiativi det slutliga syftet att uppnå svenskt medlemskap, 5. att riksdagenansåg motionen 1972:1909, punkten 2, angående förhandlingar om jordbruksexport,besvarad med vad utskottet anfört, 6. att riksdagenansåg motionen 1972:1910, punkten B 1, angående systemet for ursprungsregler,besvarad med vad utskottet anfört, 7. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1910, punkten B 2, angående viss svensk medverkan isamarbetet inom EEC, 8. att riksdagenskulle avslå raotionen 1972:1910, punkten B 3, angående förberedelsearbete förnya förhandlingar med EEC om anslutningsform m.m. 1. av herrar () och Wu-mark (fp), som ansett attutskottet under 58 bort hemställa, 5. att ianledning av raotionerna 1972:1909, punkten 2, och 1972:1910 i skrivelse tillKungl. Maj:t uttalade att - med hänsyn tiU de svårigheter det svenskajordbruket och fisket nu kom att ställas inför - förhandUngar möjligtborde upptas med det utvidgade EEC och fullföljas med kvarvarande EFTA-länder isyfte att åtminstone bibehåUa den hittUlsvarande exporten av svenskajordbruksprodukter och svensk fisk, 6. att riksdagenmed bifall till motionen 1972:1910 hos Kungl. Maj :t begärde att dediskussioner tagit upp med både EEC och EFTA-staterna i syfte attsnarast uppnå förenklingar och förbättringar av ursprungsregelsystemet skullebedrivas raed stor skyndsamhet. 5. att riksdagenraed bifall till motionen 1972:1910 hos Kungl. Maj:t begärde att specieU viktlades vid att genom direkt kontakt med EEC borde söka finna praktiskaformer för en svensk medverkan i samarbetet inom EEC även på områden som ejtäcktes av de nu föreliggande avtalen, 6. att riksdagenmed bifaU till motionen 1972:1910 hos Kungl. Maj:t begärde att inom regeringoch förvaltning ett förberedelsearbete för utvidgning av det nu träffadeavtalet med borde påbörjas för att vid lämpligt tillfälleskulle kunna begära nya förhandlingar med EEC beträffande anslutningsformrespektive sådan utveckling av samarbetet, som skulle säkerstäUa enavtalsreglerad harmonisering av konkurrensvillkor och konkurrensförutsättningaroch som skulle garantera att vårt förhandlingsmål ora omfattande, nära ochvaraktiga relationer med EEC uppnåddes, allt under fömtsättning av oförändradsvensk neutralitetspoUtik, Avtal med EEC, m. m. 2. av herrar () ochTuresson (ra), som ansett att utskottet under 2, 4 och 5 bort hemställa, 2. att ansåg motionen 1972:438, punkten 1,besvarad med vad reservanterna anfört, 4. att riksdagenmed bifall till motionen 1972:1909, punkten I, i skrivelse till Kungl. Maj :tuttalade att varje tUlfälle till nya förhandlingsinitiativ borde utnyttjas föröverläggningar med gemenskaperna om en UtveckUng av samarbetet i det slutligasyftet att med de arrangemang som ett fullföljande av vår aUiansfriautrikespolitik kunde kräva uppnå svenskt medleraskap, 5. att ianledning av motionerna 1972:1909, punkten 2, och 1972:1910 i skrivelse tillKungl. Maj:t uttalade att - med hänsyn tUl de svårigheter det svenskajordbruket och fisket nu kom att ställas inför förhandlingar raöjligtborde upptas med det utvidgade EEC och fullföljas med kvarvarande EFTA-länder isyfte att åtminstone bibehålla den hittillsvarande exporten av svenskajordbruksprodukter och svensk fisk. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av herrar () och Wirmark (fp). I propositionen 1972:143,dagtecknad den 10 noveraber 1972, hade Kungl. Maj;t, under åberopande av utdragav statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslagit att dels antavid propositionen fogade förslag till 1. förordning omändring i tuUtaxeringsförordningen (1960:391), 2. förordning omändring i förordningen (1929:307) angående tull-restitution, 3. lag om ändringi lagen (1962:120) om straff i vissa fall för oriktig ursprungsdeklaration m.m.. Nr 138 4. förordning om ändring iförordningen (1960:258) om utjämnings- den skatt ä vissa varor, 12december 1972 ' ' " ändring i förordningen(1967:340) med vissa bestämmelser Avtal med EEC, m. m. omprisreglering på jordbrukets område, 6. förordning om upphävandeav förordningen (1953:396) om accis å fettemulsion ra. 7. förordningom ändring i tulltaxan (197 1 ;920), 8. förordning om upphävandeav förordningen (1960:243) angående rätt för Konungen att i vissa fall förordna om avvikelser från tulltaxan m. 9. vidta de ändringar iunderpositionerna i tulltaxan (1971:920) som föranleddes av avtalen med EEC och och som ej påverkade tullnivån, 10. förordna omkontroll av uppgifter som lämnades i samband med export, 11. förordna om deavvUcelser från förordningen (1953:372) angående reglering av införseln avvissa slag av fisk och skaldjur som föranleddes av avtalet med , 12. förordna om deavvikelser från förordningen (1967:340) med vissa bestämmelser oraprisreglering på jordbrukets område som kunde föranledas av avtalet med ochav . I propositionen hade framlagtsförslag tUl de författningsändringar i fråga om tull och råvaruprisutjämningm.m. som behövdes för att genomföra de svenska åtagandena i avtalen med EEC ochCECA. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:1912 av ra. (c, fp, m) vari yrkats att denföreslagna externa prisutjämningen på bröd ur tulltaxenummer 19.07 skulle utgåutan maximering av införselavgiften. attriksdagen med bifall till propositionen 1972:143 och med avslag på raorionen1972:1912 dels skulle anta 1. förordning omändring i tuUtaxeringsförordningen (1960:391), 2. förordning omändring i förordningen (1929:307) angående tull-restitution, 3. lag om ändringi lagen (1962:120) om straff i vissa fall för oriktig ursprungsdeklaration m.m., 4. förordning omändring i förordningen (1960:258) om utjämningsskatt å vissa varor, 5. lag ora ändringi förordningen (1967:340) med vissa bestämraelser om prisreglering påjordbrukets område, 6. förordning omupphävande avförordningen (1953:396) om accis å fettemulsion m.m., 7. förordning omändring i tulltaxan (1971:920), 8. förordning omupphävande av förordningen (1960.243) angående rätt förKonungen att i vissa fall förordna om avvikelser från tulltaxan Nr 138 '- '"' den 9. vidtade ändringar i underpositionerna i tulltaxan (197 1:920) som----------- föranleddesav avtalen med EEC och och sora ej påverkade Avtal med EEC, tullnivån, '" '" 10. förordna omkontroll av uppgifter som lämnades i samband med export, 11. förordna om deavvikelser från förordningen (1953:372) angående reglering av införseln avvissa slag av fisk och skaldjur som föranleddes av avtalet med , 12. förordna om deavvikelser från förordningen (1967:340) med vissa bestämmelser om prisregleringpå jordbrukets område som kunde föranledas av avtalet med och avEFTA-konventionen. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m). Josefson i Ärrie (c), i (fp), (), i Trobro (m), i Stockholra (c) och (),som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med anledning av propositionen 1972:143skulle A. anta de vid propositionen fogadeförfattningsförslagen, B. bemyndiga Kungl. Maj:t att vidta de ändringar och görade förordnanden som avsågs i punkterna 9-1 I i propositionens hemställan, C. med bifall till motionen 1972:1912 bemyndiga Kungl.Maj;t att förordna om de avvikelser från förordningen (1967:340) med vissa bestämraelser om prisreglering på jordbrukets område som kunde föranledas av avtalet med och av under förutsättning att förordnandena i fråga ora matbröd, ur tulltaxenuraraer 19.07, icke innehöll begränsningar av de föreslagna införselavgifternas höjd. Till betänkandet hade fogats ettsärskUt yttrande av herrar Josefson i Arrie, och iStockholm (samtliga c). Det är något i djupaste mening glädjande och positivt sora sker när den europeiska geraenskapen utvidgas och när överenskommelserna om en successivt genomförd frihandel för industrivaror mellan den utvidgade gemenskapen och kvarvarande EFTA-stater träder i kraft. Det är en utveckling som kommer att få stor betydelse också för . Ty från detta samarbete koramer inte att isoleras, eftersom beslutat ingå som full medlem i gemenskapen. Det är ett beslut som vi i bör välkomna, eftersom det indirekt kommer att underlätta för oss och för övriga nordiska länder att delta i det europeiska samarbetet i den omfattning vi önskar. Den åsikten, som jag antar att regeringen delar, har vi ingen anledning att dölja från svensk sida. Talet om som en bro mellan och är redan en reaUtet - både genom att nordiska synpunkter kan föras fram i gemenskapens interna diskussioner och genom att bättre 9 Nr 138 förutsättningar för en samordningav det nordiska och det europeiska den samarbetet skapas. 12december 1972 sraåningom får vi en tullfrimarknad för industrivaror i så gott som Avtal med EEC, m. m. Vi vet att sedan EEC och EFTA bildades har handeln inom dessa blockgått starkt framåt, raen att utveckhngen av handeln mellan EEC och EFTA varitlångsammare. Det gäller även för ; 1958 gick av vår exporttUl EFTA-länderna, medan EEC mottog 1971 var motsvarande . Att tullfrihet uppnås för inemot 80procent av vår industriexport på EEC-marknaden är därför väsentligt, även omförlorade marknadsandelar kan visa sig svåra att återvinna. Vi gläder oss också som européer åt att efter århundradenav konflikter och krig i förutsättningar skapats för fred och för ettnära samarbete ett samarbete, som grundas på den respekt för demokrati ochindividens fri- och rättigheter, som vuxit fram i . Senast påtoppmötet i bekräftade de gamla och nya medlemsstaternasin vilja "att grunda gemenskapens utveckling på demokrati,yttrandefrihet, fri rörlighet av raänniskor och idéer och folkens deltagandegenom fritt valda representanter" aUtså på de demokratiska värden visjälva hyllar. Inte heller vi kan stäUa oss utanför denna europeiskaverklighet, utanför uppbyggandet av ett fredligt, fritt och mot oravärldenöppet och generöst . "Tvärtom" för att gripa till ett citat -"är det först när vi är beredda att fullt ut bära vår del av Europasutveckling som vi kan bidra till ett stärkande av fredens och framstegenssak." Dit har vi inte nått genom det avtal som nu har att ta ställningtill. Vi anser i att bör acceptera dettaavtal. Alternativet att skäras av med tullmurar som reser sig mellan oss,och hade varit oacceptabelt. Vi bör acceptera avtalet,som framhålls i vårt särskilda yttrande, i medvetande om att avtalet intemotsvarar de förhandlingsraål som alla de demokratiska partierna i Sverigeställt sig bakora de mål sora uttrycktes i deklarationen den 10 november 1970och som bekräftades i det memorandum .svenska regeringen överlämnade den 6september 197 I till gemenskapen. Vi har inte uppnått den tullunion, som vi ville ha. Vi hari stället fått acceptera ett begränsat frihandelsavtal för industrivaror utannågon avtalsreglerad harmonisering. Vårt krav på total frihandel för industrivaror och vårtkrav att EFTA-tullfriheten bevaras har inte uppfyllts, eftersom avtaletinnehåller regler om särbehandhng av en rad s. k. känshga produkter. EECbehåller ju sina skyddstullar betydligt längre för dessa varor, som ocksåinkluderar flera av våra viktiga exportprodukter, t. ex. papper, papp,pappersprodukter, kullagerstäl och visst specialstål, och t. o. m. återinfören tullmur för papper och pappersprodukter i och liksomför en del livsmedelsprodukter, som inom EFTA varit tullfria. Vi hade önskat delta i EEC:s jordbrukspolitiska saraarbete raen ställdes utanför. I stället fick i förhandUngarnas slutoragånggöra vissa ensidiga åtaganden om import av jordbruksprodukter från EEC. Utanför avtalet faller också samordningssträvandena på en rad områdendär vi uttryckt önskemål att få vara raed, t. ex. det tekniska normarbetet,industripolitiken, energipoUtiken, forskning och tekniskt utveckUngsarbete,miljöpoUtiken och inte minst samråd i fråga om konjunktur- ochstabiliseringspohtiken. I själva verket hade ju en högre ambitionsnivå änSchweiz, , eUer . Denna har regeringen tvingats trappaner, och vad vi fått är samma avtal som och . Därför skorrar det illa, när handelsministern ipropositionen säger att de centrala svenska önskemålen i huvudsak haruppfyllts. Eller sora uttryckte det i sin omedelbara kommentar tillundertecknandet: "I förhandUngarna har uppnåtts en utformning avkonkurrensregler, skyddsklausuler och ursprungsregler som i aUt väsentligtsvarar mot våra intressen och önskemål." Men detta är ju inte sant, herrhandelsminister. Ursprungsreglernas utformning svarar ingalunda mot våra intressenoch önskemål. Fråga företagen ora de är tiU freds med skyddsklausulernasutformning! Varför över huvud taget försköna? Det blir ju inte resultatetbättre av. De svenska förhandlarna gjorde säkert sitt bästa. Men detutgör ingen anledning att haussa upp slutresultatet! Vi vet ju att intehade mycket att sätta emot och att man därför inte på avgörande punkter kunderucka motsidans bud. Inte heller, herr talman, kommer det att underlätta våraansträngningar att uppnå framtida förbättringar i avtalet, om handelsministernoch andra medleramar av regeringen fortsätter att teckna förhandlingsresultateti så rosa färger. Betonar man hur nöjd man är, kommer kraven påförbättringar att få liten tilltro. Sanningen är ju att den frihandel vi uppnårär underkastad en rad begränsningar och osäkerhetsmoment. Det nya avtalet är både mindre generöst och mindreomfattande än den konvention som reglerar EFTA-handeln. Det gällerursprungsreglerna; EFTA har 50-procentsregeln, men i ärursprungskontrollen krångligare och mera restriktiv. Det gäUervamomfattningen; den är snävare i . Det gäller bestämmelser omicke-diskriminering beträffande etableringsrätten och offentlig upphandling:EFTA-konventionen innehåller sädana bestämraelser, raen inte vårt . ger också större rättssäkerhet när detgäller beivrande av brott mot konkurrensreglerna eller tillgripande av skyddsåtgärderpå grund av sektoriella eller regionala svårigheter, eftersom i EFTA eventuellaåtgärder måste beslutas av ministerrådet, där vi är representerade. kan ett enskilt land vidta ensidiga skyddsåtgärder videxceptionella förhållanden, t. o. m. utan föregående anmälan. Handelsministernär optimistisk och tror att det här inte kommer att ske, men det minskar inteotryggheten för företagen, inte heller deras svårigheter att planera. Till otryggheten bidrar de nya urspmngsregler som ingått iöverenskommelsen och som komplicerar företagens planering och administra-rion.På denna punkt visar utrikesutskottet en mer kritisk attityd änhandelsministern. Utskottet betonar att systemet under ogynnsammaomständigheter kan "leda till en inte önskvärd byråkratisering av handelsutbytet". Avtal med EEC, m. m. Nr 138 förutsätter att de svenskamyndigheterna i nära samråd med näringslivet Tisdagenden noggrant komraer att följa dessafrågor och förutskickar att regeringsini- 12december 1972 tiativ kommer att behövas. Det är ett framsteg i förhållande till Avtal med EEC, propositionen,vilken knappast ger en rättvisande bild av de problem de nyareglerna kan skapa. De innebär ju att nya hinder i handeln med '' '' och liksoramed övriga EFTA-länder skapats. medförökade kostnader för lagring och administration för företagen. favoriserarproduktionssamarbete med företag inom EEC men häramar ex. med japanska eller amerikanska företag eller import avdelar och halvfabrikat från östländer eller . styrning kan få allvarliga verkningar och kan t. ex. minska effektenav de generella tullpreferenser som vi beviljat Andra effekter kan också väntas. Vår modernaverkstadsindustri köper ju ofta delar från underleverantörer i andra länder. Idet sammanhanget kan reglerna visa sig bli besvärande för den internordiskahandeln, för stora exportföretag väl som för mindre och medelstora företag.Också den interna EFTA-handeln drabbas. har en svensk fabrikant enligtEFTA:s ursprungsregler kunnat använda tyskt eller franskt raaterial upp till 50procent av slutproduktens värde och ändå kunnat sälja tullfritt till t. ex.Finland. Fr. o. ra. den raåste han tillämpa EEC-reglerna, vilket iprincip innebär att det tyska eller franska materialet måste byta tuUnummer oraslutprodukten skall bli tullfri. Det kan innebära en avsevärd begränsning ochbetyder att i reaUteten nya handelshinder upprättas inom EFTA-handeln. Den 1juli 1977, när den fullständiga tullfriheten inträder, kommer emellertid alltmaterial från EEC att betraktas som "inhemskt raaterial".