prot · FV0984 · 1972-12-31 00:00:00 — Menjag har också beträffande ortsombuden konstaterat följande, som jag citerardirekt ur min interpellation: "Denna lokala kontakt är alltså i frågor omstrukturrationalisering företrädare för lantbruksnämnden och kan som sådan avvissa betraktas som part i sammanhanget, etl förhållande som också lett tillirritation och kan medverka till dåligt förtroende för lantbruksnämnderna frånallmänhetens sida." Detta är ingen svartmålning, herr jordbruksminister, detär en direkt skildring av verkliga förhållandet. Om jordbruksministern går utpå fältet kommer han att möta den uppfattningen hos mänga jordbrukare, attortsornbudet aren representant för lantbruksnämnden. Mänga upplever en viss maktlöshet därför att de har enkänsla av att ingen riktigt kan föra deras talan i jordförvärvsfrägor. Dettakan delvis också bero på att många upplever samrådet från lantbruksnämnden somofullständigt. Ett exempel pä detta är det uppmärksammade Askersby-fatlet iSunne i sorn jordbruksministern tidigare diskuterat här i riksdagenmed anledning av en enkel fräga av . I det fallet hade man tolkatdet så att bygden skulle bli ett s. k. KR-område. I en skrivelse tilllandshövdingen i hans egenskap av ordförande i lantbruksnämnden skrev man bl.a. följande: "Om detta beslut har vi icke officiellt informerats, långtmindre inbjudits till samråd om. Vi finner detta synnerligen anmärkningsvärt,då det ju är vi och våra familjer som i första hand blir berörda. Gäller delmyckna talet om medinflytande och närdemokrati inte alls oss jordbrukare? "Och så fortsätter man i skrivelsen: "Vi har aldrig fält yttra oss omvilken standard vi skulle vara beredda alt acceptera för att vi och våra barnskall kunna leva kvar och vidareutveckla hembygden. Vi kräver att bli tillfrågadeoch att våra önskemål om och bedönrningar av vår framtid tillmäts avgörandebetydelse." Det skall öppet sägas - och det vill jag stryka under -att i det här fallet har vissa missförstånd redan lagts till rätta avlandshövdingen och lantbrukstlirektören. Men missförstånden är i och för sigett bevis på atl det har varit dåligt samråd och bristande inforrrration. Dethar också landshövdingen påpekat. Jag har tagit detta exempel - det här direktcitatet - föratt visa att del fungerar inte perfekt ute på fältet. Jag är medveten om attirritation och missförstånd uppstår väldigl lätt i frågor av den här typen,rnen just därför är det så viktigt att jordförvärvsfrågor handläggs medöppenhet och i samförstånd mellan berörda parter. Min bedömning är att det märkts ett ökatintresse för handläggningen av jordförvärvsärenden. Jag tror att intresset förjordförvärvsfrågor i allmänhet har ökat - del finns många Jag fick för nästan exakt en månad sedan ett brev som jag vill citeranågra rader ur: "Tänk om jordbruksministern och många med honom kundeförstå att det inte är endast storieken utan även produktionsinriktningen somavgör ett jordbruks rätt att beslå, och att det är människor det gäller närlantbruksnämnden sitter och behandlar sina kartor, plockar med skiftena somandra pusselbitar och drager upp gränser för vad som är lönande och inte." Jag citerar de här raderna som elt exempel på hur vissajordbrukare själva upplever sin roll, hur de känner sig i en situation där deinle har någon att samråda med i jordförvärvsärenden. Och jag anför de härexemplen därför att jag tycker att de talar för att min tanke om att man skulleha tillgång till någon form av god man eller ell par utsedda gode män i en bygdär värt beaktande. Jordbruksministern vet all vid lantmäteriförrätlningar harman ofla god man om det är tvistiga förhållanden. Jag tror atl alla lantmätareär ense om atl detta är bra -alla som jag frågat har i vafie fall sagt alt detär en utomordentlig möjlighet. Jag kan som exempel citera distriktslantmätareni min hembygd, , som säger att det är en klar tillgång attmöjligheten att anlita god man finns. män anlitas ju i kontroversiella ärendenefter framställning från antingen sakägare eller förrättnings-man. Jag tror atl ett liknande system också ijordförvärvsärenden skulle vara en tillgång både för sakägare och förlantbruksnämnd. är ju ofta en buffert. Jag är inte beredd attklart säga vem som skulle föreslå dessa gode män det kunde möjligen varakommunen, och kanske skulle man kunna ge möjlighet för LRF eller någon liknandeorganisation alt framlägga förslag. Men del viktigaste är att det finns någonsom sakägarna har möjligheter att samråda med. Jag vill lill sisl lacka jordbruksministern för ett somvanligt lättbegripligt och koncentrerat .svar, men jag måste säga att jag ärnågot förvånad över atl statsrådet har så ringa känsla för att det inle är brasom det är ute på fältet. Och jag skulle vilja fråga om infe jordbruksministernåtminstone på är beredd att vidta åtgärder för att ytterligareundvika missförstånd och irritation mellan berörda parter och lantbruksnämnderna. Om god man för lantbrukare i frågor om strukturrationalisering,m. När del gäller jordförvärvsärenden uppslårdel egentligen bara irfitation vid ett speciellt tillfälle, nämligen när engärd blir till salu och det finns flera som är intresserade av atl köpa den.Den som då slutligen får köpa gården blir nöjd, och den som inte får köpa blirmissnöjd - och del finns ingen god man i världen som kan trolla bort denirritationen. Det var just elt sådant ärende som låg i botten på den irritationsom uppstått i det område i här nämnde. Alt ett område förklaras kunna bli etl SR-område är enförmån; ingen tvingar någon till del. Men del är som sagt en förmån att kommain idel området. I det område som här är aktuellt har det emellertid ännu intebildats något SR-jordbruk. Sedanbeskyllde mig också för alt visa bristande känsla. Om god man för lantbrukare i frågor om strukturrationalisering,m. rnen i ettinterpellationssvar skall rnan väl låta sakligheten korrrma fill uttryck, ochkänslan får nran väl spara till följande inlägg. Lät mig errrellertid göra ensak klar, nänrligen den att det råder inget partsför hållande mellanlantbruksnämnden och jordbrukarna. Lantbruksnämnderna består av folkvaldarepresentanter, fyra utsedda av landstingen och fyra av Kungl, Maj:t, Och jagkan försäkra att ingen ledamot av lantbruksnämnden har utsetts avmig utan atf jag har samrått med de politiska partierna i länet.Jag har också genomgående utsett dem som föreslagits av de politiska partierna.De känner bygden väl. Jag känner dem inte alla personligen, men jag utgår frånatl det är rekorderliga personer som är utsedda. Och det är dem somjordbrukarna har att vända sig till. De är representanter för LRF och förböndernas organisationer. Om rnan inte är nöjd med dessa representanter, och omman inte kan samråda rned dem, sä har man ortsombuden att vända sig till. Detär rikligt att dessa ombud är utsedda av lantbruksnämnderna, men ingenlantbruksnämnd har utsett något ortsombud som inte har föreslagits av kommunstyrelsen.Det är också irfsagl att ombuden skall vara kommunala förtroendemän med gottnamn i bygden och väl förtrogna nred jordbruksfrågorna. Men, , för ombuden gäller detsamma som förnämnderna, nämligen alt de ibland måste ta ställning, och det är somdet kan uppstå irritation. Jag inledde mitt anförande med alt säga def. När detfinns jord att sälja till intresserade jordbrukare, sä måste man ta ställning.Och jag menar alt även en god man av den typ som finns i föreställningsväridkommer till korta i .sådana ärenden. Han kan inte undvika irritation, när hanmåste tala om för en person: Du fick inle köpa den där gården, utan den andreskall ha den i stället. Men det skall Du vara glad för. Det är .sådana konkreta fall man alltid ställs inför, omman tillhör någon nämnd eller styrelse. Då tvingas man att la ställning. Ochjag menar att de önskemål som har tagit upp i sin interpellationfinns inbyggda i lantbruksnämndernas organisation. Men jag vill tillägga attjag inte får några rapporter utifrån fältet, som tyder pä irritationer mer äni de enstaka fall här och där som uppslår när någon spekulant inte får köpa engård utan denna i stället gär till en annan jordbrukare i bygden. HerrERIKSSON i (fp): Först en liten korrigering.Jordbruksministern talade om SR-jordbruk. Det heter KR-jordbruk, dvs.koncentrerad rationalisering. Jordbruksministern sade också atl det finns fyra ledamöteri lantbruksnämnderna utsedtla av landslingen och alt det är dern somjordbrukarna skall ta kontakt rned. Jag vill säga att jag tror del väsentligaär att man (' bygden har en person man nära känner och som man kan samråda med.Den uppgiften fyller inte lantbruksnärnndsledamöterna, och jag har tidigarebetonat att inte ens ortsombuden gör det. Jag vill vidare säga attinstitutionen lantbruksnämnden har den svagheten att ortsombuden inte äradjungerade när det aktuella ärendet avgörs. Det varrätt intressant - om vi skall fortsätta med exemplet från Askersbyfallet- att del i samband därmed gjordes ett uttalande av bygdens ortsombud,hemmansägare i , sorn ansåg att det var en brist att han intehade adjungerats i del fallet. Vad jag vill påpeka och som är riktigt är att, såsomstämningen ute på fältet visar, många känner sig utlämnade därför atf de infehar någon som de kan sarnråda med. Jordbruksministern sade att han inte kännertill någon irriterad stämning ute på fältet annat än i enstaka fall. Då villjag rekommendera honom atl läsa referatet från LRF-stämma, därdet förekom inte mindre än fyra motioner i dessa frågor. Jag tror att problemetpå lång sikt måsle lösas på något sätt och då lämpligen enligt de tankegångarsom jag har redovisat. Jag förstår inte fiktigt vad det är förjordbrukare som känner sig "utlämnade" av det skälet att de inte harhaft någon god rnan av den typ som i här har föreslagit.Man kan ju aldrig vara utlämnad i annat fall än om man skulle vilja köpa ettjordbruk som är till salu men där del finns mer än en spekulant. Det talet äralltså mycket överdrivet, och jag håller fortfarande fast vid uppfattningen affäven om man skaffar sig en sådan god man, kommer vi att här och var få upplevairritation från enskilda jordbrukare sorn är missnöjda med att just de inte harfått köpa. Sedan, , är jag ledsen alt behöva tala om atldet var förr som det hette KR-jordbruk, dvs. Detvar ganska länge sedan vi bytte ut det namnet - nu heter det SR, dvs. Jag hoppas att inte också beträffande sina godemän är lika konservativ. Överiäggningen var härmed slutad. Ang. trafiken med jetplan på flygfält, m. m. § 11 Ang, trafiken med jetplan på flygfält, m. m. Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) framställdainterpellation, nr 2, och anförde: i har frågat dels vilkenomfattning och under vilka omständigheter trafik med jetplanet aUtjämtförekommer på flygfält och hur tillståndsgivningen avseende denna trafiktillgår, dels i vilken omfattning annan jetflygtrafik på förekommer ochom jag är villig att lämna närmare upplysningar rörande denna trafik, delsockså hur det förhåller sig med varmkörningarna av flygmotorer i vissai interpellationen berörda avseenden. Inledningsvis är det nödvändigt att i korthet redovisavilka lokala flygrestriktioner som gäller för . Dessarestriktioner innebär följande. får användas för alla slag av inrikesluftfart med undantag av linjefart med större jetflygplan, exempelvis avinterpellanten Ang. trafiken med jetplan på flygfält, m. m. Dessutom får användas för följande slag av internationell ickeregelbunden luftfart i förvärvssyfte, nämligen (/e/.y för trafik med flygplanmed en maximal starlvikl lägre än , såvida fråga inte är om godsbefordran, dels för befordran av slutna grupper med propellerflygplan eller eftersärskilt tillstånd jetflygplan, dels för befordran av uteslutandelättförstörligt gods, också detta efter särskilt tiUstånd, dels för s. k.tekniska mellanlandningar. får vidare användas för internationell privatluftfart med flygplan som har en maximal starlvikl understigande . Skol- och privatflyg med upprepade starter och landningar får ske endast niellan kl. 7 och21 måndag till och med fredag samt mellan kl. 9 och och . undantagsfall och efter särskilt tillstånd kan flygningar ske på andratider. får slutligen användas som s. k. allernativflygplats för Arianda. Trafik rned jetflygplan är tilläten endast mellan kl. 6och 22. Andra lider kan i undantagsfall medges efter särskilt tUlstånd. Deolika särskUda tillstånd sorn nämnts i det föregående beviljas avflygplat.schefen. Innan jag går in på de olika delfrågorna i vUl jag nämna att totala antalet landningar på under år1971 uppgick lill 65 335. Härav svarade jetflygplan för 629, dvs. mindre än 1procent. Vad gäller den fråga som avser omfattningen av trafik medDC-9 pä vill jag nämna att sådan trafik förekommer endast då vädret påArlanda inte tUlåter landning där men då har godtagbaraväderförhållanden. fungerar med andra ord som allernativflygplats förArianda. I sådana fall förekommer landning inte enbart med utan även medandra typer av jetflygplan. Något särskilt tillstånd behövs inte för sådanaflygoperativt betingade allernativlandningar. Landningar med jetflygplan i linjefart har förekommit i 34fall , vilkel motsvarar av totala antalet landningar påBronima. Vad gäller övrig jettrafik än på Bronima önskar herrWiklund en rad detaljupplysningar rörande denna trafik, nämligen frekvens avflygrörelser, använda jetflygplanstyper, ägare av planen och i varje falldessas tillhörighet till trafik- respektive allmänflyget och bullervärden förnämnda trafik. Den övriga jettrafik som förekommer på ärcharterflyg och taxiflyg samt enstaka flygningar i privat- och skolflyg. Charterns jetflygplanslandningar har uppgått tUl 451vilket motsvarar av totala antalet landningar på flygplatsen under1971. Taxiflygels jetflygplanslandningar har uppgått tUl 129,motsvarande av totala antalet landningar på flygplatsen. Taxiflygmed jetflygplan bedrivs av såväl svenska som utländska företag, såsomEhrenström . , Busy Bee, , Avialion, ,och Finnwing, , m. fl. De använda flygplanstyperna är huvudsakligen FanJet , HS-125 samt . Landningarna med jetflygplan i övrig flygverksamhet, dvs.privat-och skolflyg, har uppgått till 15, vilket motsvarar avtotala antalet landningar på flygplatsen. Några bullervärden för den nämnda jetflygverksamhetenär det inte möjligt att ange utan särskild utredning. Vad slutligen beträffar varmkörningar av motorer nattetidpå Bronima den har tydligen interpellanten missförstått deanordningar Lrnjeflyg införde -,j j ig-j2 påMetropolitantlygplanen för ungefär ett är sedan. Det var inte fråga om--------- särskildapparatur för dämpning av buller vid varmkörning av flygrno- *" \ torer,utan orn en anordning för elektrisk uppvärmning av motoroljan, ' varigenom tiden för varmkörning kunde minskas avsevärt. Linjeflyg har skärpt de egna bestärrrmelserna förmotorkörning mellan och 6. Instruktionen till personalen innefattar attrnan skall undvika motorkörning mellan och 6, även om det sker påbekostnad av försenad start. Linjeflyg har dessutom en störreteknisk flygplansreserv, vilket minskar behovet av nattliga rnotorkörningar. i (fp): Jag ber först att få lackakommunikationsministern för svaret på min interpellation. Till undvikande av missförstånd vill jag först säga attjag visserligen bor i men pä ett ganska stort avstånd från flygfältetoch sällan har några subjektiva besvär av flygbullrel. Jag tillhör alltså intede 6 0007 000 personer som bor alldeles inpå flygfältet och som längeallvarligt besvärats av dess verksamhet. Jag har inte heller någol intresse av att föra en pro etcontra-debatt rörande jet eller inte-jet på . Jetmotorn är eltflygtekniskt framsteg som ingen modern människa i och för sig sätter sig emot. Primärt och principiellt gäller Brommaflygfrågan om del äracceptabelt från olika allmänna synpunkter, bl. a. bulleisynpunkt, att ha kvaren flygplats som kringbyggts med stora bostadsområden,vårdinstitutioner och industrier parallellt med successivt ökande flygbuller ochannan luftnedsmutsning på grund av växande antal flygrörelser och nyaflygplanstypers deltagande i trafiken på . Kan man inle på kort siktersätta Bronima kommer frågan om lämplig och nödvändig reglering avflygverksamheten där genast in i bilden. Det kan gälla antalet flygrörelser,tider för deras tillåtlighet och hur dessa rörelser rent flygteknisktfär ske, t. ex. stigningsvinklar. Det kan då också bli fräga om art och storlekav flygplan som får trafikera men ändå inte mera specifikt frågan om jeteller inte jet. Finns det jetplan som ur bullersynpunkt, även på ett ur justdenna synpunkt så speciellt känsligt flygfält som , ärgodtagbara? Ja, teoretiskt konstruktionsmässigt, eftersom flygtekniken alltmertvingas alt ta hänsyn till bullersynpunkten. Men jetmaskinsvarianter av den"tysta" typen har långl kvar i utvecklingsprocessen innan de kommertill praktisk produktion och användning i ordinär trafik. De är ännu bara påväg och det är en lång väg alt gå innan man kan förfoga över dessa mera lystajetflygplan. Det nu aktuella jetplanet, F-28, representerarenligt viss expertis ett framsteg ur bullersynpunkt, men är det likväl godtagbart? Självfallet skall jag inte diskutera den saken här. Min interpellation tillkom visserligen delvis som ett resultat av den pågående diskussionen om F-28;an men rör inte specifikt detta flygplan. 5 protokoll 1972. Ang. trafiken med Jetplan på flygfält, m. m. Det råder ju inte generellt jetförbud på ens sedan1968 då regeringen stoppade en planerad användning av jetplanet iinrikestrafik. En del av allmänheten har emellertid uppfattat beslutsom ett aUmänt gällande förbud rnot jet på . Behovet av upplysning omfaktiska förhållanden är tydligen mycket stort, av detta och andra skäl, i denibland något upptrappade diskussionen om . 1 interpellationsdebatten här i kammaren den 14 decemberförra året om flygfält ställde jag dyrför några konkreta frågor, bl. a.om den allfiämt kvarstående frekvensen av jetflygtrafik på . Jag hadeinte i förväg informerat om alt jag alltså tänkte ställa en del frågor utöverdem interpellanten ställde, och därför är det kanskeförklarligt att de kom atl förbigås ulan svar , något somsamtidigt är beklagligt, eftersom ryktesspridningen är ganska stor iBrommafrågan. Jag beslöt mig därför att genom en interpellation vid riksdagensbörjan bereda kommunikationsministern ett speciellt tillfälle att geönskvärd information till allmänheten om den nuvarande jettrafiken på Brommaoch dess förutsättningar. Av det omfattande svaret framgår att används bl. a.som allernativflygplats till , t. ex. av sådana flygoperativt betingadeskäl som väderleksförhållandena, som faktiskt kan skilja sig rätt avsevärt påBromma jämfört med , t, ex, vid dimma. Men det kan också förekomma s, k,tekniska mellanlandningar av jetplan på . Det framgår inte av svaret vadsom därmed egentligen avses, men förmodligen rör det sig om t. ex. fall avmaskinfel eller annan nödfallssituation. I svaret lämnas också värdefulla upplysningar om nugällande flygrestriktioner på . De är värdefulla därför att det flnnsBrommabor som föreställer sig att man inte tillämpar några restriktioner allseller rättare sagt, man upplever situationen på det sättet. På bryterman mot ett allmänt jetförbud, påstår man, eller tror man. är det ju en sak med regler - de som har redovisats iinterpellationssvaret - en annan sak är hur frekventa undantagen är från givnaregler. Flygplatschefen kan ge särskilda tillstånd lill flygrörelser, somenligt de allmänna reglerna för bl. a. jetflygplan inte är tillätna, t. ex.avvikelser från reglerna om flygrörelser . På exempelvis just dennarelevanta punkl lämnas ingen upplysning i svaret och inte heller ombullervärden för den jetmaskintrafik inom charter- och affärsflyg-områdena somförekommer på . Vad gäller bullervärdena hänvisas till att upplysningardärom fordrar särskild utredning. Det kan jag för min del mycket väl förstå. Dåallmänheten dock vill ha reda på hur det förhåller sig därmed vill jag fråga omkommunikationsministern vill medverka till att sådan utredning kommer fillstånd. Över huvud taget har man fört en stor diskussion om all del förekommandelinjeflyget bara slår för av flygrörelserna på , medan restenär s. k. allmänflyg. I en informationsskrift lill brommaborna, utgiven avLinjeflyg, tycks man 1. o. m, anse att huvudproblemet på ärallmänflyget, som enligt samma broschyr till huvudsaklig del enligt flygvapnetskulle kunna förläggas lill och . Jag frågar: Är denna uppgiftriktig, vilken del av allmänflyget avser man med denna flyttningoch hur aktuell är den? - Jag förmodar atl man syftar på de avflygtrafiken på som inte har någon anknytning till affärsdrivandeverksamhet och av allt att döma inte inrymmer några jetmaskiner alls. Är dettarätt uppfattat? av flygrörelserna på består av reguljärtrafik. De återstående skulle dä vara charter-, affärs- ochtaxiflyg och därtill, fill en viss mindre del, sådant samhällsflyg somambulans- och polisflyg. Del är dessa av flygrörelserna på sorn inuläget, ur bullersynpunkt, är av speciellt intresse. Enligt svaret uppgickantalet landningar med chartefielflyg till 45 I och med laxijetflygtill 129, dvs. De flesta av dessa landningar torde ha skettunder sommarhalvåret och sålunda förmodligen inneburit ett flertal landningarmed jetplan . Någon upplysning om tidpunkten för dessa landningarlämnas dock inte. - Är kommunikationsministern villig att medverka till enutredning också på denna punkl? Strukturen ur bullersynpunkt hos denna del avflygrörelserna antyds genom att för taxiflygets del vissa av de vanligastförekommande jetflygplanstyperna nämns. Enligt vad som uppgivits för mig frånflygexperthåll är dessa flygplanstyper tvåmotoriga med relativt begränsatpassagerarutrymme. De lär vara i viss mån besläktade med och av ungefär sammaårgång som för militära ändamål allmänt brukade jetplan. Bullersynpunkten hardärför inte präglat dessa plans konstruktion, som tydligen nästan enbartinriktats på att få ut högsta möjliga motoreffekl inom ramen för vad som kanuppnås av ett mindre jetflygplan. Dessa plan anses därför vara tämligenbullersamma. Någon närmare upplysning därom och om hur trafiken med dessa planförsiggår är dock inte tillgänglig men skulle vara av största intresse. Vad sedan gäller varmköniingsanordningen förMetropolitanplanen uttryckte jag mig kanske inte på etl alldeles adekvat sätt imin interpellation. Jag har själv fått anordningen demonstrerad för mig och varalltså informerad om att det rör sig om en apparat för uppvärmning avmotoroljan. Varmkörningstiden kan förkortas om man använder denna apparat. Deträtta ordet kanske inte är "dämpning", av bullret mentillvägagångssättet innebär ju en tidsmässig och kvantitativ minskning avbulliet vid varmkörning. Trots förbudet mot jetplanet flyger man påBromma lika bullrande jetflygplan, och för övrigt även fyrmotorigapropellerplan, skrevs det indignerat t. o. m. i Svenska aeroklubbenstidskrift . Mina frågor är nu åter: Är kommunikationsministern villigatt medverka till att få fram närmare upplysningar, genom utredning, omstrukturen ur bullersynpunkl på charter-, taxi- och affärsflyg, främst medjetplan, på Bronima och rörande frekvensen av avvikelser genom särskilttillstånd från gällande regler om tider för flygrörelser inom charter-,taxi-och affärsflyg? Ang. trafiken med Jetplan på flygfält, m. m. stäUde i sin interpellation trefrågor, och såvitt jag förstår har jag i mitt interpellationssvar lämnat svarpå dessa tre Ang. trafiken med jetplan på fiygfält, m. m. frågor.Den första frågan gällde i vilken omfattning och under vilka omständighetertrafik med jetplanet allfiämt förekommer på Bronima flygplats och hurtillståndsgivningen avseende denna trafik tillgår. Den frågan är fullständigtbesvarad liksom den andra, i vilken omfattning annan jettrafik förekommer påBromma och om statsrådet är villig att lämna detaljupplysningar rörande dennatrafik. Den tredje frågan gällde hur det förehåller sig med varmkörningarna avflygmotorerna i de av interpellanten berörda avseendena. Den fråganär också fullständigt besvarad. fyller sedan på med ytterligare en rad frågorsom rör exempelvis utrikeschartern. Hur ser det ut med den?