prot · FV0991 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:t att medge attforskning och utveckling för marinförband fick beställas inom en kostnadsram av40000 , dels tiU Marinförband; Forskning och utveckling /73 anvisa ett förslagsanslag av . Under punkten 18 hade behandlats motionen 1972:1606av m. fl. (m), såvitt nu var i fråga. Nr 91 Utskottet hemställde den ' " bemyndigade Kungl. Maj:t all medge att forskning 29 mai1972 ' utveckling för marinförband fickbeställas inom en kostnadsram av Forsvaretsfortsatta t. att med bifall tillKungl. Maj;ls förslag och med avslag på m. motionen 1972:1606 såvitt nu var ifråga till Marinförband: Forskning och utvecklingför /73 anvisade ett förslagsanslag av 42 000 000kronor. 11. av iGäddvik (m) och herr tredje vice talmannen () som vid bifall till reservationen nr 6 ansett att utskottet utöver 1 och 2 bort hemställa under 3, alt med anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmed bifall till motionen 1972:1606, såvitt nu var i fråga, som sin mening gavKungl. Maj:t till känna vad reservanterna under punkten 13 anfört om fördelningav medel mellan anslag till materielanskaffning och anslag lill forskning ochutveckling. 1 propositionen 1972:75 (punkt D 2s. 252-256) hade Kungl. Maj;t föreslagit att dels bemyndiga Kungl.Maj;t att medge atl beställningar av materiel m. m. för flygvapenförband fickläggas ut inom en kostnadsram av , dels tillFlygvapenförband: Materielanskaffning för /73 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:1606 av m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga,hemställts att under förutsättning av ökad utgiftsram för det militäraförsvaret - anslagen till flygvapnet skulle ökas med sammanlagt med fördelning på anslagen Flygvapenförband: Materielanskaffning samt Flygvapenförband: Forskning och utveckling. 1. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:l att medge att beställningar av materiel m. m. förflygvapenförband fick läggas ut inom en kostnadsram av , 2. alt riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1606såvitt nu var i fråga till Flygvapenförband: Materielanskaffning för budgetåret1972/73 anvisade ett förslagsanslag av . 12. av iGäddvik (m) och herr tredje vice talmannen () som - vid bifall till reservationen nr 6 - ansett att utskottet 14 under 2 bort hemställa, att med anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmed bifall till motionen 1972:1606 såvitt nu var i fråga till Flygvapenförband;Materielanskaffning för /73 anvisade ett förslagsanslag av . Flygvapenförband: Forskning och utveckling Försvarets fortsatta inriktning m. m. I propositionen 197275 (punkt D 4 s. 259-262) hade Kungl.Maj:t föreslagit att dels bemyndiga Kungl. Maj:t att medge attforskning och utveckling för flygvapenförband fick beställas inom enkostnadsram av , dels till Flygvapenförband; Forskning ochutveckling för /73 anvisa ett förslagsanslag av 395 000 000kronor. I dettasammanhang hade behandlats delsmotionen 1972:1607 av i m. fl. (s), dels motionen 1972:1613 av m. fl. (s) såvitt avsåg hemställan atl uttalade att vid planeringen för det framtida försvaret tekniskt avancerade lunga altackplan (s, k. flygplan 80) uteslöts. Under punkten 23 hade behandlatsmotionen 1972:1606 vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att underförutsättning av ökad utgiftsram för det mUitära försvaret flygvapnets anslagskulle ökas till materielanskaffning samt forskning och utveckling. 1. atl riksdagenskulle avslå motionen 1972:1607, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:161 3 såvitt nu var i fråga, 3. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att medge att forskning och utveckling för flygvapenförband fick beställas inom en kostnadsram av , 4. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionen 1972:1606såvitt nu var i fråga till Flygvapenförband; Forskning och utveckling /73 anvisade ett förslagsanslag av . 13. av i Gäddvik (m) och herr tredje vicetalmannen () som vid bifall till reservationen nr 6 ansett attutskottet utöver I -4 bort hemställa under 5, att med anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmed bifall till motionen 1972:1606, såvitt nu var i fråga, som sin mening gavKungl. Maj:t till känna vad reservanterna under punkten 13 anfört om fördelningav medel mellan anslag tUl materielanskaffning och anslag till forskning ochutveckling. Vid denna punkt hade avgivits ettsärskilt yttrande av i Gäddvik (m) och herr tredje vicetalmannen (). Försvarets fortsatta inriktning m. ni I propositionen 1972:75 (punkt F 6s. 278-279) hade Kungl. Maj:t föreslagit att till Försvaretsradioanstalt för /73 anvisa ett förslagsanslag av 54 000 000kronor. I en särskild promemoria som överlämnats till försvarsutskottet hade därjämteredovisats vissa förslag rörande radioanstaltens organisation. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1972:1605 av herrar () och () vari, såvitt nu var ifråga, hemställts att beslutade höja anslaget till Försvaretsradioanstalt med till . att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1972:1605 såvitt nu var i fråga till Försvaretsradioanstalt för /73 anvisade ett förslagsanslag av 54 000 000kronor. 14. av herrar i Stenkyrka (c), Enskog (fp),Glimnér (c), () och () som ansett att utskottet borthemställa, att med anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmed bifall till motionen 1972:1605 såvitt nu var i fråga till Försvaretsradioanstalt för /73 anvisade ett förslagsanslag av 57 800 000kronor. I propositionen 1972:75 (punkt G 1s. 286-294) hade Kungl. Maj:t föreslagit att dels bemyndiga Kungl.Maj:t att medge att civilförsvarsmateriel fick beställas inom en kostnadsram av8 , dels bemyndiga Kungl. Maj:t att medge att statsbidrag fickutgå för anskaffning av skyddsrum m. m. inom en kostnadsram av 1 1 500 000kronor, dels till Civilförsvar för /73 anvisa ett förslagsanslagav . 1 detta sammanhang hade behandlats delsmotionen 1972:1569 av i m. fl. (fp), dels motionen 1972:1605 av herrar () och () vari, såvitt nu var i fråga, hemställts om ändrad medelstilldelning tillcivilförsvarets anslag i driftbudgeten, dels motionen 1972:1606 av herrBohman m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att - underförutsättning av ökad utgiftsram för civilförsvaret - skulle beslutaatl anslå för utökad anskaffning av skyddsmasker. 1. att skulle avslå motionen 1972:1569, 2. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att medge att civUförsvars-materiel fick beställasinom en kostnadsram av , 3. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj;t att medge att statsbidrag fick utgå för anskaffning avskyddsrum m. m. inom en kostnadsram av , 4. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1972:1605och 1972:1606, båda motionerna såvitt nu var i fråga, till Civilförsvar /73 anvisade ett förslagsanslag av . Försvarets fortsatta inriktning m. m. 15. av herrar i Gäddvik (m), (c), Enskog (fp) och Glimnér (c), herr tredje vice talmannen () samt herrar () och (), som vid bifall tUl reservationennr 7 - ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motionerna 1972:1605 och 1972:1606, båda motionerna såvittnu var i fråga, till Civilförsvar för /73 anvisade ettförslagsanslag av . HerrPETERSSON i Gäddvik (m): Jag tror att aUa i är överens om attdet för att vår neutralitetspolitik skall respekteras och landets oberoendekunna bevaras fordras ett starkt totalförsvar, ett försvar som har sådan styrkaoch sammansättning att försvarskunniga både inom och utom vårt eget land anseratt angrepp mot inte av någon tänkbar angripare kan bedömas varalönsamt. Det är ett grundläggande krav att vårt försvar skall ha den av allasvenskar önskade fredsbevarande förmågan. hör man uttalanden om att intresset för säkerhets-och försvarsfrågor är litet hos svenska folket. Man hör sägas att det är någrarelativt få pohtiker och experter som debatterar dessa frågor men att detövervägande antalet svenskar, både yngre och äldre, är ointresserade, kanskelikgiltiga. Personligen är jag helt övertygad om att de flestasvenskar vill fortsätta att leva i ett demokratiskt styrt land som förneutralitetspolitik, men jag har frågat mig hur många somegentligen har klart för sig det ovillkorliga sambandet mellan trovärdigasvenska neutralitetsförklaringar och ett starkt totalförsvar. Det kan därför vara av värde att påminna om den senasteundersökningen om försvarsattityder som gjorts av beredskapsnämnden förpsykologiskt försvar i samarbete med . Undersökningen, som publicerades i slutet av förra åretoch avsåg ungdom mellan , visar en stor samstämmighet med tidigareliknande undersökningar som berört äldre åldersgrupper. Av de tillfrågade, somhade någon åsikt, ville bibehålla försvarets styrka oförändrad, 14procent ville öka kostnaderna, och ville minska dem. Svenska folketsflertal, och glädjande nog även ungdomens flertal, vill tydligen ha ett starkttotalförsvar tiU skydd för vår självbestämmanderätt. Försvarets fortsatta inriktning m. m. Försvarsministern och andra har gång på gång även under desenare åren betygat vUken fördel det är för omväridens tilltro till vårförsvarsvilja att det råder samförstånd i stort mellan de demokratiskapartierna i fråga om vad säkerhetspolitik kräver både i pengar och i personligauppoffringar. Försvarsministerns säkerhetspolitiska uttalanden i propositionen75 om försvarets fortsatta inriktning, den som vi nu behandlar, liksomutrikesministerns säkerhetspolitiska uttalanden i utrikesdebattensregeringsdeklaration pekar på att regeringens syn på försvarets fortsatta rollinom neutralitetspolitiken inte har förändrats. Skillnaderna i den senasteförsvarsutredningen mellan de olika partirepresentanternas uppfattning ianslagsfrågor föreföll inte heller oöverkomliga. Därför kom regeringens ställningstaganden i propositionen75 överraskande. Många hoppades dock att det skulle vara möjligt att underutskottsbehandlingen, bl. a. genom överenskommelse om anslagshöjningar, vinnaett brett samförstånd om det framtida försvaret. Tyvärr blev så inte fallet,utan regeringen räknar tydligen med kommunisternas röststöd för att genomdrivapropositionen. Överbefälhavaren har i en tjänsteskrivelse av den 20 aprUredovisat sin syn på konsekvenserna av regeringens förslag. ÖB konstaterar attden i propositionen angivna kostnadsramen i reellt planeringsinnehåll förfemårsperioden motsvarar en ekonomisk nivå som är ca lägreän minskningsnivå 4 och att varken överbefälhavaren eller försvarsutredningenbehandlat och utrett konsekvenserna av denna låga nivå. Överbefälhavarenkonstaterar att om de i propositionen angivna ekonomiska förutsättningarna ickeförbättras måste försvarets uppgifter ändras. Den bristande balansen meUan mål och medel är uppenbar,och det anser jag vara allvarligt även av det skälet att det nyaplaneringssystemet för försvaret förutsätter att man skall få en sådan balans.Den balansen har ju efter hand blivit rubbad mer och mer ochvåren stora merkostnader för löner har klarlagts och förryckt bilden. Konsekvensernaför det militära försvaret blir synnerligen genomgripande såväl under denärmaste åren som på . Vad innebär regeringens försvarsproposition, om denförutsedda årliga prövningen av anslagsramarna inte leder tUl förbättringar?Ja, enligt överbefälhavaren minskar antalet brigader från nuvarande ca 30 tillca 13. Flygets jaktdivisioner måste minskas med mer än hälften. Flygspaningenmåste begränsas tUl vissa delar av omgivande havsområden. Kvalificerat luftvärnkominer att saknas inom delar av landet. Antalet ubåtar minskar med ca 50procent. kommer ungefär två tredjedelar avarméns lokalförsvarsförband och en tredjedel av marinens och flygvapnetsförband inte att kunna repetitionsutbildas. Vad skulle denna utveckling innebära för möjligheterna attförsvara landet? Enligt försvarsutredningen är övre och (Östersjöulloppen) de troligen mest intressanta områdena för stormakterna.Även och östra fordrar ett gott militärt skydd. ISydsverige finns inget djup för att fördröja en angripare. Antingen hejdas hanpå stranden eller kan han efter hand utveckla full styrka med sinapansarförband, som har lämplig terräng längs upp mot Göteborg.I en hotsituation torde vi behöva kraftsamla kvarvarande delar av brigader,flotta och flyg till och ordna bästa möjliga bevakning i östraMellansverige och på - eller tvärtom. Räcker resurserna för kraftigfördröjning i ena riktningen och försvar i den andra? Vad blir då kvar för Norriands försvar? Flottan kan juoperera endast i begränsad omfattning i om isläget tillåter ochantal förband räcker till. Flygvapnet får ju endast ett begränsat antaldivisioner kvar. Hur många av dessa kan avdelas till övre ? Vilka resurser får armén kvar för försvar, omantalet brigader minskar till ca 13? Skall vi anta att högst en tredjedel avbrigaderna kan avdelas för hela försvar? Djup för fördröjning flnnsju endast i . Kan då ÖB välja annan kraftsamhng än till de mestkänsliga områdena söder om ? Balansen i Nordkalottområ-det är likakänslig som inom andra områden. Vad innebär ett så svagt svenskt försvar av Norriand somvi då får för trovärdigheten i neutralitetspolitiken? Vi vet att en av världensstörsta militära baser finns i Murniansk vid Ishavskusen och atl en nyckelfrågaför de båda stormaktsblocken blir om marinstridskrafter där kannå ut i och angripa förbindelserna . Min slutsats är attvi även i övre måste ha ett så starkt försvar att varken öst ellerväst frestas att utnyttja denna del av vårt land för sina syften. Tyvärr synesregeringens förslag inte ge möjlighet härtill. Vi är eniga om att en bibehållen svensk försvarsmateriel-industriär av stort värde för att vi som ett neutralt land i tillräcklig grad skallkunna vara oberoende av utländska leverantörer. Men chefen för försvaretsmaterielverk framhåller som en ofrånkomlig följd av de av regeringen föreslagnakostnadsramarna att svensk försvarsindustri kommer att behöva uppge områdeefter område. Till detta vill jag tUlägga att även regeringens synnerligenrestriktiva inställning till export av svensk försvarsmateriel haråterverkningar både på kostnaderna för försvaret och på våra möjligheter attinom landet ha en högklassig försvarsmaterielindu-siri. Det finns uppenbararisker för att denna industri - ofta starkt specialiserad och belägen i bygderutan alternativa sysselsättningsmöjligheter - kommer att nödgas avskeda ettstort antal anställda. Den totala effekten från samhällsekonomisk synpunkt blirinte vad anslagsminskningarna till försvaret synes antyda. Även när det gäller civilförsvaret är regeringensplaneringsramar och anslagsbelopp otUlfredsställande. Enligtcivilförsvarsstyrelsen innebär den föreslagna utgiftsramen på obestämd tidframåt sämre handlingsmöjligheter för statsmakterna att påverka hot- ochkrissituationer. Brister i fråga om skyddsmasker och skyddsrum med skydd motABC-stridsmedel liksom otillräckliga undsättningsresurser synes komma attmedföra att civilförsvarets möjligheter att skydda befolkningen i kris- ochkrigslägen blir otUlräckliga. Alla dessa negativa effekter av regeringensförslag i fråga om värt framtida försvar gör att vi i moderata samlingspartietreserverat oss på en rad punkter i föreliggande betänkande. Vi delar den orosom kommit fram i såväl överbefälhavarens som yttran- Försvarets fortsatta inriktning m. m. Försvarets fortsatta inriktning m. m. de överregeringsförslaget liksom i skrivelser från försvarets frivilligorganisationermed deras hundratusentals medlemmar. Det är därför vi föreslår att anslagenkommande budgetår skall ökas med bortåt , trots att vi ärminst lika medvetna som socialdemokraterna om det svenska folketsskattetrötthet. Vi har därför under vårriksdagen framlagt prutningsförslag påett stort antal anslagsposter, som sammanlagt uppgår till större belopp änökningen av anslaget till det militära försvaret och till civilförsvaret. har fått ett stort antal skrivelser frånolika frivilligorganisationer, verksamma inom försvaret. Samtliga skrivelserhar som genomgående tema angelägenheten av att försvaret får sådan styrka ocheffekt att det blir meningsfullt. Ett citat; "Försvaret måste alltidutformas så att det inger förtroende hos medborgarna och i omvärlden. Finnsinte ett sådant förtroende i det egna landet, saknas underlag förförsvarsviljan." Vi har med rätta varit överens om att det har varit avstort värde att i runt tal en mUjon svenskar i olika frivilligorganisationerfortbildar sig för sina viktiga uppgifter inom vårt värnpliktsförsvar. Dessaorganisationer och deras medlemmar har också en avgörande betydelse när detgäller att vidmakthålla och stärka försvarsviljan hos vårt folk. Vad händer medförsvarsviljan om medlemmarna inte känner förtroende för försvarets styrka ocheffekt i händelse av konflikt med en angripare? Om försvaret får sämrebetingelser, ökar riskerna för att dessa försvarsintresserade ochförsvarskunniga ifrågasätter om deras personliga insatser är meningsfulla.Detta tvivel kan medföra starkt negativa återverkningar på den frivilligabefälsutbildningen med åtföljande sänkning av förbandens kvalitet utöver densom följer av minskad värnpliktsutbildning och sämre utrustning. Hur går det dåmed hela svenska folkets försvarsvilja, om förtroendet för försvaretskrigsavhällande förmåga allvarligt minskar? Vilka siffror försvar att kunna redovisa, om regeringensförslag för försvarets fortsatta inriktning kommer att fullföljas? Enligt min mening är den mest oroande reaktionen inför detbeslut socialdemokraterna med kommunisternas stöd nu tydligen avser attgenomdriva att de mest försvarskunniga och mest försvarsintresserade i Sverigetvivlar på att regeringens försvarsanslag räcker till för ett försvar, som kange oss fortsatt fred och fortsatt frihet inte utan också i en ovissframtid. Det försvar vi beslutar om är det försvar vi skall förlita osspå även . Den nedgång i försvarskraft som blir följdenav utskottsmajoritetens förslag står inte i rimlig proportion tUl de besparingarsom ernås. Med den måttfulla ökning av anslagen som vi föreslår kan en mycketbetydande del av skadeverkningarna undvikas. Vi i moderata samlingspartiet villatt planeringsramen skall vidgas i enlighet med vad som anförts i vårreservation 3. Vi är medvetna om att försvarseffekten och den framtidahandlingsfriheten främst beror på den inriktning som fastställs i planeringen.Den av oss föreslagna planeringsramen ligger något över M 1 (minskningsnivå 1enligt ÖB). Denna nivå är den lägsta kostnadsram där enligt ÖB - Jaktviggenkan inrymmas i ett Enligt ÖB medför lägre kostnadsramar också att handlingsfriheten blirstarkt begränsad. Departementschefen har inte heller i föreliggande propositionens något så när kunnat ange konsekvenserna i olika avseenden av sinaanslagsförslag. Vi har därför i reservationen 1 begärt att få en redovisning av handlingsfriheten för olika delar av försvaretoch kostnaderna för särskUda återtagningsprogram. Vårt särskilda yttrande avser studier av kommandeflygplan, och vår grundinställning är att all projektering och anskaffning avflygplan liksom annan materiel bör ske från utgångspunkten av ett optimaltutbyte i stridsförmåga. Vi anser att "vi måste ha vapen som är farliga förfienden". Som framgår bl. a. av bilagor tUl det betänkandevi nu behandlar har försvarets andel av såväl bruttonationalprodukten somstatsutgifterna fortlöpande minskat. Andelen av bruttonationalprodukten harfrån 1961/62 fill 1971/72 minskat från tiU och andelenav statsutgifterna från till . Däremot har den delenav försvarets anslagspengar som går tiUbaka till stat och kommun i form avskatt ständigt ökat. /62 kunde detta procenttal beräknas till ca 15procent, medan det /72 utgjorde . Anmärkas kan att entvåprocentig ökning av arbetsgivaravgiften direkt medför att ytterligare minst35 av försvarets anslag återgår tUl staten. Av regeringens budgetsammanställning redovisad på olikasamhällssektorer framgår att försvaret /72 till 1972/73 får avsevärtlägre procentuell anslagsökning än samtliga andra sektorer. Även med vårtförslag om höjda försvarsanslag kommer försvaret att få lägre procentuellhöjning än samtliga andra samhällssektorer. Det är alltså inte försvaretsökande anslag som främst orsakat statens snabbt stigande behov av högre andelav skattebetalarnas inkomster. Det kan också belysas med att enligt sammabudgetsammanställning beräknas statsutgifterna öka med över 7 600 miljonerkronor från /72 tiU /73. Även med moderatasamlingspartiets förslag till ökade försvarsanslag utgör försvaretskostnadsökning av den summan. Med stöd av det anförda yrkar jag bifall tUlde vid försvarsutskottets betänkande fogade reservationer där mitt namn förekommer.I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Försvarets fortsatta inriktning m. m. HerrGLIMNÉR (c); betänkande nr 17, som är föremål förkammarens behandhng, utgör utskottets redovisning och förslag rörande Kungl.Maj;ts proposition nr 1972 angående försvarets fortsatta inriktning jämtei ärendet väckta motioner. Maj:ts proposition har ju som bakgrund1970 års försvarsutrednings betänkande. Förevarande fråga är en av denna riksdags större frågor,och helt naturiigt har den varit föremål för studieroch överväganden inom de politiska partierna och inom ett flertal organisationermed anknytning såväl till försvaret som till samhäUslivet i övrigt. Försvarets fortsatta inriktning m. m. Den harföljts med intresse av både press och andra massmedia samt av den storaallmänheten alltsedan försvarskommittén framlade sitt betänkande. Självfallet har den också uppmärksammats utanför vårtlands gränser, och det beslut som vi går att fatta kommer ocksåav omvärlden att bedömas efter och sättas i samband med våra enhälligt uttaladesäkerhetspolitiska målsättningar. Från sida noterar vi med tillfredsställelsede delar av utskottets betänkande där enighet kunnat uppnås. Jag syftar då påbedömningen av säkerhetspolitikens inriktning och målsättningen förtotalförsvaret. Men på samma gång beklagar vi att det inte gått att uppnåenighet om det militära försvaret och civilförsvarets inriktning samt om dekostnadsramar som man viU ställa till förfogande för att uppnå försvaretsmålsättning. Vi beklagar från sida att det inte gått att uppnåen bred samling kring detta försvarsbeslut. Detta riktas såväl till dem somförordar en snävare kostnadsram som till dem som viU fastställa de högstamedelstilldelningarna. Jag vill erinra om inittenpar-tiernas gemensammapartimotion nr 1605, som är en direkt inbjudan till resonemang för att ernåstörsta möjliga samling i försvarsfrågan. Det är angeläget att understrykautskottets enighet omkring säkerhetspolitikens inriktning liksom den enigabedömningen av läget i vår närmaste omvärld. Men det är enligt min mening likaangeläget att erinra om att vi inte lever i en helt fredlig värld och attsituationer och händelser mycket snabbt kan förändra förhållandena i denna våromvärld. Det är därför av den allra största betydelse att försvaret ges ensådan planeringsram att det skapas största möjliga handlingsfrihet beträffandedess utformning . Vi anser inte att de ramar som av utskottsmajoritetenföreslagits för det mUitära försvaret och civilförsvaret ger denhandlingsfrihet som är önskvärd. Detta har vi från tUlsammans medde övriga borgerliga partierna givit uttryck för i reservationen 1 tillutskottets betänkande, där vi också förordar en analys och en redovisning förriksdagen av konsekvenserna beträffande handlingsfriheten med utgångspunkt iårets försvarsbeslut. Det torde stå utom allt tvivel att man även inom försvaretmåste eftersträva högsta möjliga effektivitet för minsta möjliga pengar. Frånmittenpartierna har vi i reservationen 2 till utskottets betänkande anfört, attdet nuvarande statsfinansiella läget medför att restriktivitet medstatsutgifterna måste iakttas, vilket påverkar även de medel som avses för detmUitära försvaret. Från vårt håll anser vi att besparingar kan sökas ifredsorganisationen och i förvaltningsorganisationen. Vi noterar denrationaliseringsverksamhet som i dessa avseenden pågår och konstaterar medtUlfredsställelse den beredvillighet som den högsta militärledningen härvidlagådagalägger.