prot · FV0967 · 1972-12-31 00:00:00 — Då görman naturligtvis reflexionen vem som egentligen var vållande och vem som skalltillskrivas den största skulden till olyckan - och om man inle helt skallförbjuda de tunga fordonen på vägarna. Åtminstone de två svenska tillverkarna av tunga fordon haren mycket stor ambition atl göra trafiksäkra fordon. Bromsar är en mycketviktig faktor när det gäller trafiksäkerheten, och jag vill göra gällande mänga gånger kan stanna ett stort fordon betydligt lättare än de på vägarnarullande personvagnarna. Del görs gällande att utskottet utan skälig hänsyn harslaktat undan motionerna, men det beror kanske på atl det väckts motioner iriksdagen sominnehåUer yrkanden om införande av bestämmelser som det redan faltals beslutom; del har t, ex, väckts en motion om underkörnings-skydd, om vilket redanbeslut var fattat, FordonstUlverkarna kan också ta intryck av de synpunkter somframförs i ulan att vi skaU behöva lagstifta, inför t, ex, fr,o, m, modeller brand-släckare på alla sina lastbilar - från de lättatill de tyngsta vagnarna. Det är naturligtvis en följd av de intryck man fåttav den debatt som förts och de olyckor som inträffat, där det kan görasgällande att skadorna kanske hade lindrats om det hade funnits enbrandsläckare. Vidare tas fordonslängden upp, och 24-metersfordonenframhålls som mycket trafikfarliga. Ett fordon är kanske mindre farligt än ett som är , men förhåller det sig så atl vi intevUl ha ett allt större antal fordon på vägarna. Av de transporter som i dagutförs på väg kan en mycket ringa del överföras tiU järnväg, och analyserna visaratt vägtransporterna kommer att öka , En minskning avfordonslängden innebär således också att det måsle bli flerfordon på vägarna. Det finns många trafikanter som säkerligen upplever långafordon som besvärande - bl, a, har vi de långa bussarna som trafikerarexempelvis sträckan ArlandaStockholm, Man har emellertid satt in de bussarnaför att få ett bättre utnyttjande av kollektivtrafiken och på det sättet få eltmindre antal privatbUar på vägarna. måste vi i förklara hur vi vUl ha det; Vill vi ha kortare fordon och flerfordon? VUl vi ha koUektivtrafik eller bara personbUslrafik? När det gäller l8-metersgränsen har redanredovisat att vi i vårt parti mycket klart hävdar alt vi inte vill gå ned gräns vid , utan att vi önskar bibehålla 24-metersgränsen inuvarande skede. Vidare har kritiserat trafiksäkerhetsverket;vår partimotion talar om atl vi vill överföra vissa medel till NTF för denupplysande verksamheten och även till polisen. Vi anser nämligen atl polisenhar en större uppgift än trafiksäkerhetsverket när det gäller att bedrivatrafiksäkerhetsarbete på vägarna. Den motion som har pläderat för från dennatalarstol är ett typiskt exempel på områden där man kan gå lUl attack mottrafiksäkerhetsverket. Det har nämligen införts en bestämmelse om enbromsregulalor, som har motsatt effekt mot den avsedda och som gör de stora tungafordonen livsfarliga. Det har också visat sig alt man, speciellt i hall väglag,får låsning på framvagnen och glider i gropen - del är inte så man har tänktsig trafiksäkerhetsverkets uppgift; åtminstone förtjänar verket inte då altbenämnas trafiksäkerhetsverket. Jag ber att få instämma i om bifall till reservationerna 1 b, 2, 3 och 4. Anslag till trafiksäkerhet, m. m. (vpk); Hert Komstedt betvivlade värdet av atl skäraned fordonslängden . Till det vUl jag bara säga att man redan närman behandlade frågan i den utredning som föregick propositionen varmycket tveksam beträffande en fordonslängd av . den 26 aprU 1972 Anslag till trafiksäkerhet, m. m. visade sigsedan atl också ett stort antal remissinstanser talade för en fordonslängd av . Det förhöll sig väl närmast så, atl de som vUle ha och även längre fordon var sådana organisationer som representerade näringslivet och dess intressen. vill jag naturligtvis inte pådyvla atthan skuUe vara företrädare enbart för den ståndpunkten - han kanske snarare geruttryck för sina yrkesintressen - men jag tror ändå att den övervägandeopinionen upplever de långa bilarna såsom en stark osäkerhetsfaktor på vägarna.Man skulle säkert acceptera att man fick ett större antal bilar om man barafick färre långa bUar, Detta gav jag också uttryck för när jag här citerade endel ur intervjuer som har gjorts i Bilismen och samhället. Som ett pikantinslag där kan nämnas att vid den presskonferens som avhölls i samband med attdenna rapport presenterades av utfrågaren, redaktörHerbert , sade att han för sin del upplevde det som mycket obehagligtatt köra förbi sådana långa fordon. Jag har en känsla av att dessa långa fordon upplevs som osäkerhetsfaktor på vägarna och att det finns en stämning för att man börskära ner fordonslängden. Att sedan också ekonomiska intressen kommer in ibUden är alldeles givet, men det är en helt annan sak - det är ju intetrafiksäkerhetssynpunkterna som kommer fram då. HerrPETTERSSON i (s); Bara helt kort, eftersom tiden börjar blilångt framskriden. Låt mig säga att det gläder mig alt höra av utskottetstalesman i att man i utskottet har tagit allvarligt påfrågan om frivillighet eller lagstiftning när det gäller användningen avbUbälten. Det framgår nämUgen inte alls av utskottets skrivning över molionen1218 att så har varit faUet redovisningen är mycket summarisk. i sade vidare att om man inomutskottet hade varit övertygad om att en lagstiftning om obligatorisk användningav bilbälten hade varit det rätta, skuUe man också ha föreslagit en sådan. Jagtror atl överläggningarna möjligen kan ha lidit av en viss brist påinformation, som hade varit väsentlig i det sammanhanget. Jag vet inte om professor professor i straffrättvid - har citerats tidigare här . Jag kan bara sägaatt han var en av dem som var med om att inom trafiksäkerhetsverket tidigareavvisa lagstiftning om obligatorisk användning av säkerhetsbälten. Han har nuvarit i AustraUen och sett på erfarenheterna där, och jag vUl helt kortredovisa hans ändrade uppfattning. Han säger så här i en rapport från februarii år om sina erfarenheter: "Jag har varit skeptisk mot införande avobligatorisk användning av bUbälten. Besöket i har kommit mig attändra uppfattning på flera punkter: 1) Det är intenödvändigt att vänta på den långsamma förbättringen av frivUlig användning. 2) Det är möjhgtatt föreskriva obligatorisk användning också i städerna. 3) Del finns ickeanledning atl undantaga stora grupper av trafikanter frånskyldigheten alt bära bUbälte. 4) Resultaten avlagstiflrungen har varit snabba och gynnsamma. 5) Vådligabieffekter av lagstiftningen, t. ex. ökat risklagande eller hänsynslöshet motandra trafikantgrupper, har icke kunnat iakttagas. Tvärtom gör alla gällande,alt lagstiftningen bidragit till att hos alla trafikanlgmpper, och särskUt inomden bilburna persontrafiken, inskärpa försiktighet ochansvarsmedvelenhet," Så säger alltså en tidigare mycket inflytelserikmotståndare tUl lagstiftning om obligatorisk bilbältesanvändning. Han har nusvängt, och det är min förhoppning att de synpunkter som han fortsättningsvisskall kunna redovisa av sina erfarenheter skall positivt påverka såväl trafiksäkerhetsverketsom trafikutskottet när dessa frågor på nytt kommer upp igen. den 26 aprU 1972 Anslag till trafiksäkerhet, m. m. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle; Vi har gjort en ganska fullständigredovisning av den gång som ärendet om bilbälten har haft och pekat på atlKungl. Maj:t för ungefär etl år sedan uppdrog ål trafiksäkerhetsverkel attutreda frågan, hur det lades fram en PM om detta och att man idetta arbele från verkets sida samarbetat med bil- och bältesindustrin,, statens provningsanslall, statens väg- och trafikinstitutsamt Motororganisationernas samarbelsdelegation. Vidare redovisar vi att maninom trafiksäkerhetsverkel håUer på att överväga obligatoriskanvändning av bUbälten. Mitt uttalande gick ul på att utskottet för dagen ickeanser atl man bör införa en lagstiftning, medan dessa överväganden pågår. Somjag sade förut vill jag understryka, att när trafiksäkerhelsfrågorna skaUprövas , måsle denna fråga ha en mycket hög angelägenhelsgrad. Nej, , vi lycker inle att dentunga trafiken är någon bov i dramat. Vi erkänner, och jag vet det myckel väl,alt den svenska bUinduslrin gör mycket för att öka säkerheten. Men att man harbromsar pä lastbilen som gör att den stannar fortare t. o. m, fortare än ettlitet fordon betyder inte så oerhört mycket om man ligger bakom en bil eller en dispensbil eUer kanske en dubbeldispensbU . Vi enkla bUförare ser med fasa på en omkörning av dessa, framför aUt på vintrarna, då viinte ser vägmarkeringen och inte vet om del är förbjudet eller inte att köraom. Om vi nu teoretiskt tänker oss att aUa bilar i Sverigeskulle vara precis och vi skulle minska ned dem , skulle trafiken öka . Men så mycket blir det ju inte. Jag accepterar myckethellre en ökad trafik av lastbilar men med lagom avståndmellan långtradarna. Jag måste säga att långtradarna i i regel hållerhyfsade avstånd. Då har man en rimlig chans att köra om. Del är emellertid dedär stora sakerna på 24, , som jag icke lycker om, hurtrafiksäkra de i och för sig än är. Nr 67 (): den ' talman! Det är inte dispensfordon vi diskuterar det är helt 26 april1972 tillfälliga. När 24-metersregelninfördes, kunde man av nationalekonomis- -------- ;---------- ka skäl inle skrota ned den bUpark som var längre än . Anslagtill trafik- dispensen är ju helt tillfällig.Jag lycker inte att vi behöver diskutera den, säkerhet, m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiU 1 :o) utskottetshemstäUan, 2:o) reservationen nr I a av i samt 3:o)reservationen nr I b av herrar och , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 3,o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendetrafikutskottets hemställan i betänkandet nr 7 punkten 1 antar reservationennr 1 b av herrar och röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 1 a av i , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemstäUan i betänkandetnr 7 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 b av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Clarkson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 264 144 Nej - 35 den 26 aprU 1972 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Clarkson begärt votering upplästes och godkändes följande voterings- Anslagtill trafik- säkerhet,m. Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Clarkson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaUer trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Clarkson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: den 26 aprU 1972 Tillverkning av silvermynt på Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 10 mom. a röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, § 2 Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 8 i anledningav Kungl, Maj:ts proposition 1972:51 angående inrättande av en nämnd förplanering av flyglrafikledarskolan i , m, m. Utskottets hemställan biföUs, §3 Tillveiknuig av silvermynt på Föredrogs finansutskottets betänkande nr 17 i anledning avKungl, Maj,ts proposition 1972:63 med förslag till lag om tillverkning avsilvermynt på jämte motion om tillverkning av ett jubileumsmynt. i (fp): Jag skall be att få säga några ord ianslutning tUl finansutskottets betänkande nr 17 och utskottets hemställan omtUlverkning av silvermynt på . Låt mig börja med ett citat: "Liksom kålsoppan inle skall innehålla för myckelfläsk ty då bliver hon osund skaU ej heller mynt innehålla för mycket silver tydå löper det ur riket," I sammandrag lyder på detta sätt anvisningtill myntskrivaren i Åbo, Året var , Drygt är vi nu på väg att tUlverka etl mynt,som skaU innehålla silver, dvs. med ungefär samma finvikt som förekomi de högre valörerna av mynt, såsom 2 mark eller . Låt migockså säga att man från denna konungs tid och in hade ettinternationellt betalningsmedel, som höll närmastkonstant finvikt för att kunna gälla över gränserna i hela det varriksdalern. Avsikten med den höga sUverhalten i det föreslagna myntetär att söka framställa ett vackert mynt, vilket är lättare att göra medanvändning av silver, särskUt vid högre silverhalt, men även att göra myntetattraktivt för samlare och andra intresserade i utlandet. Såsom vi motionärerframhållit väcker jubileumsmynt stort intresse utomlands, och dessa mynt gerofta sitt land en god PR, I har exempelvis jubileumsmynt i silver ivalören 10 mark utgivits under de två sistförflutna åren, medan utgivningen iSverige varit betydligt sällsyntare. har endast femjubileumsmynt utgivits. Det stora intresset för mynt numera borde föranleda enökad tillverkning i framliden. Tillverkning och utgivning av sådana mynt gerstatsverket en ekonomisk behållning, vilket också framhållits iutskottsbetänkandet. Beträffande den blivande tillverkningen är jag angelägenatt framhålla att de brister som framkommit vid tUlverkningen av 1972 årsfemkrona inte upprepas. Den fina konstnärliga förebilden tiU den nya femkronasom nu är ute i cirkulation har inle helt kunnat efterföljas på grund avmyntämnenas alltför knappa diameter. Myntämnet är den runda opräglademetallbrickan. Metallmassan har inte räckt tiU för att fylla ut myntensperiferi, och den otUlräckUga storleken har vid präglingen förorsakat rörelseri metallen som kraftigt slitit stamparna. Redan efter 100 000 exemplar saknarmynten den avsedda reliefen. bör vara uppmärksamt på detta, så atten upprepning nu inte kommer till stånd. Vi kommer att få etl nytt mynt med högresilverhall än vad som förekommit och i . Jag kan inte länka mig elt bättre tUlfälle att ge ut dettapraktmynt än på Hans Majestät Konungens 90-årsdag, Tillverkning av silvermynt på Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Motionären, i , har inteställt nägot särskilt yrkande, vilket är ganska naturligt, eftersom Kungl. Maj:t sedan motionen väcktes i propositionen 63 helt hartillgodosett motionärernas intentioner. Jag kan inte uttala mig om i Örebropåpekande att de nypräglade femkronorsmynt som kommit ut inte är heltfelfria, men jag betvivlar inte att så kan vara fallet. Jag delar självfaUetherr i uppfattning alt det eller de nya jubileumsmynt somkommer atl präglas framöver skall vara felfria, särskilt som det, såsom ocksåherr i sagt, är fråga om mynt vilka i regel kommer atl hamnahos samlare, I vart fall kommer de atl bevaras av de människor som köper dem.Jag är övertygad om att myntverket ser till atl de jubUeumsmynt som kommer altpräglas framöver blir av myckel god kvalitet. Jag yrkar med delta, herr talman,bifall till finansutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 4 betänkande nr 18 i anledning av Kungl, Maj;ts proposition1972:43 med förslag till lag med särskilda bestämmelser om riksbankenssedelutgivning, m, m. Utskottels hemstäUan bifölls. § 5 Fortsatt valutareglering Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 19 i anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1972:42 angåendefortsatt valutareglering jämte motioner, Kungl, Maj;t hade i proposilionen1972:42 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför 1, begärt riksdagenssamtycke tiU att Kungl, Maj:l med stöd av 1 § tredje stycket valutalagen förordnade, att vad som föreskrivits i 2 § första stycket I, 2 och 4-7, 5 § I och 3 samt 9 § samma lag skulle äga fortsatt tillämpning den 30 juni 1973, 2. velat inhämta riksdagensyttrande över ett inom finans departementet upprättat förslag tUl kungörelse om fortsatt giltighet av valutaförordningen (1959:264), Innebörden av vad som föreslagits ipropositionen var att samtycke begärdes till förordnande om fortsattvalutareglering för tiden den 1 juh 1972den med samma omfattningsom den nu gällande valutaregleringen, I detta sammanhang behandlades dels den i anledning av propositionen väckta motionen1972:1559 av m, fl, (fp) vari yrkats alt skulle hemstäUatill Kungl. Maj:t om en översyn av valulalagstiftningen i syfte att, närfaktiska möjligheter förelåg, uppnå en UberaUsering av densamma, dels följande vid början väckta motioner,nämligen 1972:294 av m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga, yrkatsatt hos Kungl. Maj:t hemställde att Kungl. Maj:t skulle förelägga förslag om en avveckling av valutaregleringen samt 1972:820 av () varihemställts att hos Kungl. Maj;t skulle anhålla om en översyn avvalularegleringen i syfte alt underlätta terminshandeln med valutor i enlighetmed vad som anförts i motionen. 1. att riksdagensamtyckte till att Kungl. Maj:t förordnade om fortsatt valutareglering ienlighet med vad som förordats i propositionen 1972:42, 2. att riksdagenbeträffande det vid propositionen fogade förslaget till kungörelse som sinmening gav Kungl. Maj:t fill känna vad utskottet såvitt nu var i 3. att skuUe avslå motionerna 1972:294, fråga,1972:820 och 1972:1559. Reservation hade avgivits av herrarLöfgren (fp). (), Äsling (c), (), Fågelsbo (c) ochBmndin (m), som ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa att i anledning av motionerna 1972:294, såvittnu var i fråga, 1972:820 och 1972:1559 hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa om enöversyn av valutalagstiftningen i syfte att, om faktiska möjligheter fanns,uppnå en UberaUsering av densamma. Inom finansutskottet är vi eniga om atltillstyrka propositionens förslag om fortsatt valutareglering under ytterligareett år. Enigheten gäller utskottets hemstäUan under punkterna 1 och 2. Ipunkten 3 hemställer utskottets majorilet om avslag på tre motioner, varav enväckts under den allmänna motionstiden och de båda andra i anledning avpropositionen 42. Här är vi alltså inle överens, ulan en reservation har fogatstill betänkandet. I stället för att hålla ett långt anförande skall jag baracitera några rader ur reservationen: "Ätt utskottet i nuvarande lägetillstyrker proposilionen innebär inte något ställningstagande tUl förmån förett bibehållande av den nuvarande valularegleringen på . Så snarttillfälle åter yppar sig är del angeläget att ånyo liberalisera den svenskavalutapolitiken. Härigenom skuUe svenska företags konkurrensförmåga påinternationeUa marknader förstärkas. Därmed förbättras möjligheterna alt hållaen hög och jämn sysselsättning." Vi reservanter har också anfört någrasynpunkter beträffande terminsbetalningar: "Utskottet noterar att överläggningarmellan och pågår om en utvidgning av möjligheternalill terminsaffärer i valutor. Del bör understrykas att det med nuvarandeoroliga förhållanden på valutamarknaden är betydelsefullt att förbättradevillkor i dessa avseenden skapas." För att förbereda en framtida liberalisering av densvenska valulalagstiftningen bör en översyn av densamma påbörjas . Med dessa få ord ber jag att få yrka bifalltill den reservation som jag avgivit tillsammans med fem andra ledamöter iutskottet. den 26 aprU 1972 HerrJANSSON (s): Efter det föredömligt korta anförande somherr hållit skall jag också försöka alt inte utnyttja den tillmättatiden . Den reservation som är fogad till finansutskottetsbetänkande nr 19 är mycket försiktigt hållen, såväl i motiveringen som iklämmen, och jag tycker att den försiktighet som reservanterna ådagalägger ärklädsam. Del är ju en myckel viktig ekonomisk fråga för vårt land som del härgäller. Jag skulle också kunna citera det avsnitt ur reservationensom åberopade, där del sägs all del ställningstagande som sker inteinnebär att man för framtiden har accepterat bibehållandet av den nuvarandevalutaregleringen. Del är ju inle fråga om det heller, utan vad del gäller äratt förlänga den med från t. o. m. den 30 juni 1973.Nästa år fär på nytt ta ställning lill frågan och pröva humvida mandå skall behålla valutaregleringen i nuvarande omfattning eUer om del finnsmöjligheter till en uppmjukning. Såvitt jag kan förstå är det ingen som önskaratt man onödigtvis skall ha en strängare valutareglering än vad som behövs vidohka tidpunkter. Men det finns kanske ändå skäl alt erinra om att vi 1969hade en mycket kraftig åderlåtning av valutareserven. De åtgärder som då fickvidtas för att återstäUa balansen var ju ganska långtgående och utgjorde enganska besk medicin. Man fick återstäUa balansen i våra ulrikesbetal-ningarkanske tUl priset av en minskad sysselsättning i landet. som vi nu glädjande nog kan konstatera att vårvalutareserv uppgår till ca 6 miljarder, får vi inte glömma bort all storarisker fortfarande föreligger för nya valutapåfrestningar. Oron på valutamarknadenär på intet sätt avvärjd. Det känner vi alla till. Den kris som under fjolåretseglade upp i fråga om det internationella betalningssystemet är ju etlobservandum för att man inte skall gå för drastiskt till väga. Som utskottet framhåller i betänkandet ärvalutaregleringen fortlöpande föremål för anpassning efter de ändradeförhållanden som kan uppstå. Det är inte fråga om en fastlåsning i de härsammanhangen. Som utskottet har påpekat genomfördes i flol och ifebruari betydande lättnader i fråga om tillståndsgivningen för återköp avsvenska värdepapper från utlandet och vidgade möjligheter för svenskaemigranter atl föra ul valuta ur landet. Enligt vad jag har inhämtat räknar man med atl denliberalisering som skedde i febmari kommer att innebära ett valulautflödeur landet på ca . Det är alltså ändå ganska betydandelättnader som har skett på det här området. I övrigt har godkänt en fortsatt tillämpning av desvenska undanlagsbestämmelserna vid den granskning som organisationen har gjorlbeträffande kvarstående svenska valutarestriktioner.