prot · FV09131 · 1972-12-04 00:00:00 — Även vi svenskar är något känshga för registeri olika former, och det kan komma att bli ett bakslag i det här fallet. Jag ärpå det klara med att registret inte kommer att finnas tUlgängligt förallmänheten, men bara vetskapen om att det finns kan ha en viss inverkan på demdet rör. Jag skall, herr talman, sluta med att säga att jag hoppasatt det kommande förslaget som inrikesministern redan har signalerat inte låtervänta på sig alltför . Jag instämmer med den tidigare talare som framfördeden förhoppningen att inrikesministern har lyssnat på dagens debatt och kansketagit intryck av den så att synpunkterna kan komma igen i ett framtida förslag. Jag har,herr talman, inget annat yrkande än utskottet. Som ett par talare redan förut har påmintom, har rUcsdagen antagit principer som är långtgående, nämligen attinvandrarna skall beredas en med befolkningen i övrigt jämbördig ställning. Detvar och är fortfarande ett utomordentligt vUctigt ställningstagande, som vi medoUka insatser måste försöka att leva upp till. En av de viktiga insatserna ärden vi diskuterar, nämligen att invandrarna skall få möjlighet att lärasig svenska, att någorlunda kunna läsa och tala svenska. Den försöksverksamhet som har bedrivits under ett antal åri studieförbundens regi har varit värdefull, och många goda insatser hargjorts, vUket fömt har sagts. Men ändå har det visat sig att de varitotUlräckliga, och det kan finnas flera skäl härför. Jag skall dock bara peka päett, nämligen att invandrarna inte har orkat med att både ha sitt ordinariearbete och läsa svenska . Därtill det tycker jag också är vUctigt måste de orka med den påfrestning som det innebär att bryta upp från sittgamla hemland och försöka bo och finna sig tUl rätta här i vårt land. Det har alltså visat sig - jag vill säga det än en gäng att arbete, studier och anpassning för många har varit för ansträngande. Därförär denna proposition om svenska på betald arbetstid att hälsa med stortUlfredsställelse. Den ligger också i linje med vad invandrarutredningenföreslår. Det bör vara ett gemensamt intresse för invandrare, arbetsgivare ochinvandrarnas arbetskamrater. Därför är jag, om jag uttrycker mig lindrigt,förvånad över att höra , som endast ser nackdelarna förarbetsgivarna, ätt det kostar pengar. Visst kommer det att kosta pengar förarbetsgivarna. Men enligt min åsUct är fördelarna uppenbara också förarbetsgivarna, nämligen att arbetstagarna kan förstå och läsa svenska ochdärmed också de föreskrifter som finns på olika arbetsplatser. Därigenom kanarbetstagarna förebygga många misstag i arbetet och den irritation som ju såofta förekommit i samarbetet med de svenska arbetskamraterna. Inte minstviktigt är möjligheten att förebygga olycksfalloch tillbud till olycksfall. Liksom andra har sagt tidigare hoppas jag attmoderaternas stäUningstagande här inte skall vara representativt för de svenskaarbetsgivarna. Jag tror inte att så är faUet. Det förslag vi har att ta stäUning till är, somockså har sagts tidigare, sådant att inte alla nås av det. Jag tänker dånaturligtvis först och främst på invandrarfamiljerna. Invandrarhustmrna blirlätt isolerade i hemmet och lär sig också svenska i regel långsammare än övrigafamUjemedlemmar gör. På det sättet blir de ännu mer isolerade. Vi bör då ocksåtänka på att de spelar en annan roll här än de gjorde i sin ursprungsmiljö, ivarje fall när det gäller de familjer som kommer från de sydligare länderna.Därför är det speciellt viktigt att förslag som gäller famUjerna kommer såomgående som möjligt och att man försöker att möjliggöra för dessa hemarbetande- företrädesvis kvinnor - att frigöra sig från sina ordinarie arbetsuppgifterså att de kan erhålla svenskundervisning. Man får då inte glömma bort att mant. ex. måste ordna barntillsynen. Jag tror också att man för att få med dehemarbetande kvinnorna måste bedriva en uppsökande verksamhet och dessutom hanågon form av stimulansbidrag. Vidare har vi i frågan om huvudmannaskapet och vem somskall ha ansvaret för verksamheten. För mig är det fullt naturligt att det börvara samma huvudman för svenskundervisningen och för grundutbildningen iövrigt, varigenom garanteras en kvalitet som är jämbördig med all övriggrundutbUdning, Kommunernas skolstyrelser bör följaktligen också sörja för attde mom kommunen boende vuxna invandrarna får denna svenskundervisning. Dettaär, som det sagts av flera talare här, också vad invandrarutredningen föreslår. föreligger det emellertid inte några sådana förslag,utan utskottet skriver att man får pröva detta vid ett annat tUlfälle, Om jagtolkar utskottet rätt ser man ganska positivt på förslaget, även om man intetar ställning för det. Jag tycker att om man skall ändra huvudmannaskapet, bördet göras , när man övergår från försöksverksamhet tiU en verksamhet ifastare former. Naturligtvis är, som förut har sagts, förslaget intefullständigt man när inte alla. En välvillig tolkning av utskottets skrivning är att mankanske kan tänka sig annat huvudmannaskap i nästa etapp. Ändå sägerinrikesministern att vi har löst problemet tills vidare. Därmed ger han intesärskilt mycket på hand för att det i nästa etapp också skall bli ett annathuvudmannaskap. Jag är fullt medveten om att det är ganska utsiktslöst attgentemot ett enigt utskott ställa ett annat yrkande, men jag uttalar ändå denförhoppningen att vi när nästa etapp kommer vUket bör bli så snart sommöjligt - skaU få möjlighet att ta upp även frågan om ett ändrat huvudmannaskapför svenskundervisningen för invandrare. Rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare HerrMÖLLER i (s): Låt mig säga att jag betraktar det som enmycket konstruktiv händelse i svensk invandringspolitik att proposition 100 harlagts fram och att den fått ett så positivt bemötande av inrikesutskottet.Detta kommer att främja en invandrarpoUtik som redan är den kanske Rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare aktivaste ochmest avancerade i , och det kommer att underlätta för invandrarna attfinna sig till rätta i vårt samhälle. Ändå får den, såsom här har betonats frånmånga håll, betraktas endast som en etapp på vägen mot ytterligare utvecklingav vår invandrarpolitik. Att det finns brister och svagheter i denna har härvittnats om från flera håU. Väsentligt är att det införs lagstadgad skyldighet förarbetsgivare att ge ledighet och lön för 240 timmars svenskstudier. Man fårhärigenom en rimligare kostnadsfördelning för invandrarutbildningen i vårtland, där ändå större delen av kostnaderna kommer att vila på samhället ävenframgent. Det har från moderat håU anförts invändningar urkostnadssynpunkt. Man har sagt att blir för dyrt för en företagare.Naturligtvis kan det kännas, särskUt för vissa småföretagare, men jag tror attdet är ett alltför begränsat resonemang att se bara nackdelarna i förslaget. Omman genom en bättre språkutbildning för invandrarna skuUe kunna nedbringaomsättningen av invandrare inom företagen, ligger bara häri stora förtjänsterför företagen. Det omvittnas att särskUt vissa kategorier invandrare från någotspeciellt land uppvisar en utomordentligt stor omsättning, vilket kostarföretagen flerdubbelt mera än de . Det är rimligt att tänkasig att denna höga omsättning i någon mån kommer att minska, om invandrarnagenom en bättre språkundervisning finner sig mera till rätta i företaget och ivårt land. Det går inte längre att knyta upp resonemanget på dettidigare ingångna avtalet mellan LO och SAF, därför att detta är, sominrikesministern påpekat, akterseglat. LO gick redan under kongressen förrahösten ifrån avtalet och anslöt sig till den 240-timmarsprmcip sominvandrarutredningen hade förordat. Att som framstäUa företagens kostnader somen speciell förmån för invandrarna gentemot de svenska anställda, det tror jagär ytterst olämpligt. Det är ett helt missvisande resonemang, ty om man skallkunna skapa någon jämställdhet meUan invandrare och dem som redan från barnsbenkan svenska språket, måste invandraren ha en särskUd favör för att kunna kommaifrån sitt handikapp. Han kommer ändå aldrig att befinna sig helt på sammanivå. En invandrare av första generationen måste aUtid betala ett pris hurgeneröst ett samhälle än är gentemot honom från kostnadssynpunkt. Den avgörandefrågan är emellertid hur många invandrare som kommer att delta och använda sigav den rättighet som här ställts till förfogande. Där kan man bara göragissningar och hoppas att en aktiv upplysning från både företagaren och defackliga organisationerna skall kunna skapa ett intresse. Detta är inte ettansvar bara för företagaren. Det är i lika hög grad ett ansvar och intresse förde fackliga organisationerna att här spela en helt annan aktiv roU än de gjorttidigare. Undervisningen skall förläggas till arbetstid. I motsattfall förutsattes ett avtal mellan företaget och fackföreningen. Detta är enganska naturlig principieU utgångspunkt. Men låt oss inte fördölja att den kommer attbh svår att förverkliga. Detta hade vi ganska klart för oss i lU, varsordförande jag haft nöjetatt vara . Därför föreslog vi också att man skulle kunna göramodifikationer, och modifikationen kommer att ligga i möjligheten att slutaavtal mellan företaget och fackföreningen. Jag var nere på ett av de största företagen ivårt land, vars arbetskraft till stor del kommer från utlandet, , Balkanoch många andra håll. Jag frågade då; Hur bedömer ni möjligheten att härförverkUga regeringens proposition? Jag har ingen anledning att underskattaföretagens uppriktighet när de säger att det i många fall kommer att bliutomordentligt svårt att lägga de . Det är ettfantastiskt stort organisatoriskt jobb att skaffa ersättare i en löpandeproduktion, kanske i skift. Det kommer alltså att bli nödvändigt att i vissafaU träffa sådana avtal som innebär att man åtminstone delvis får förläggautbildningen till fritid. Det bör bli lättare för dem som är nyanstäUda,särskilt om man lägger utbildningen tUl tid innan de kopplats in iproduktionen. Men för dem som redan är inne i produktionen kommer det attuppstå betydande organisatoriska svårigheter. Vi får emeUertid fömtsätta ochhoppas att alla berörda parter skall visa god vilja, för det är uppenbartutomordentligt mödosamt och tungrott att lära ett främmande språk på fritidefter långa och hårda arbetsdagar. Många har säkerligen upplevt detta. Man måste också ställa sig frågan: Kommer denna nyordningatt hämma invandringen till vårt land? Jag förutsätter att den dämpning vi nuhar främst är konjunkturmässigt betingad. Det intressanta blir när konjunkturenåter svingar sig upp. Kommer invandringen då att hämmas genom denna nyaordning? Det är svårt att veta. Naturligtvis spelar kostnadsfaktorn in, liksomkravet att undervisning skall ske på arbetstid. Det är dock viktigt att påminnaom att syftet med den nya lagen på intet sätt är att den skall verkaprohibitivt. Lagen skall vara neutral i detta avseende, och jag räknar med attinvandringens storlek framgent kommer att bero främst på konjunkturen. Av tidsskäl skaU jag inte gå längre i kommentarerna. Jagvill endast uttala en förhoppning att inrikesministern och regeringen skall taett nytt grepp pä huvudmannaskapet när nästa proposition i invandrarfrågornakommer. Det ligger inget misstroende mot studieförbunden bakominvandrarutredningens förslag att man bör ha ett kommunalt huvudmannaskap. Jagtror det är önskvärt att göra en sådan omorganisation för att få en jämnarekvalitet på undervisningen och en effektivare språkundervisning. För närvaranderåder mycket stora ojämnheter och betydande skillnader i kvaUteten. Inte minstviktigt är att få in som ledande och initiativtagande när detgäller att utveckla läromedel, läroplaner, metoder för lärarutbildning osv.Allt detta är delfrågor som är utomordentligt svagt bevakade . Jag hoppas att inrikesministern skaU tolkainrUcesutskottets uttalande om huvudmannaskapet som ett uttryck för sympati förett kommunalt huvudmannaskap. Jag antar att det bara dröjer innandessa frågor överflyttas från till . Därmed får man också förutsätta att regeringen skall tasig an de två sektorer i invandrarpolitiken som är de mest eftersatta. Rätt till ledighet ,. och lön vid dél-\ / tagande i svenskundervisningför invandrare Rätttill ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare invandrarnashemmafruar och analfabeterna. Vi måste snart börja organisera en metodiskanalfabetundervisning i ett land där vi dess värre nu på merän återigen har fått en analfabetism. Jag ber att få uttala mintUlfredsstäUelse med att propositionen har lagts och yrkar bifall tUlinrUcesutskottets betänkande. Jag skall inte förlänga debatten med mångaord. Jag kom för sent med att anmäla mig förut men vUl säga något till inte var nöjd med utskottets skrivning i anledning av motionen 1748, utanviUe ha förklaringar. Alla i utskottet vet att om organisationerna ochstudieförbunden blir ålagda nya arbetsuppgifter, kommer det att kosta pengarsom de måste få ersättning för. Vad vi skriver innebär, att även omstudieförbunden inte nu har direkta anslagsäskanden, kommer man att vända sigtill , där denna fråga prövas. Vi har nog aUa denuppfattningen, att om det är som säger rättmätiga krav, kommer deockså att beaktas i den fortsatta beredningen från departementet. Fm i (s); Jag har väckt en motion där jag harföreslagit att även arbetstagare som är anställda i arbetsgivarens hushåU skallinnefattas i lagstiftningen. Jag tycker det är Utet gammaldags och inte passarin att ställa dem som arbetar i hushåU utanför lagar och bestämmelseroch förmåner som andra arbetstagare har. Jag kan inte förlUca mig med att manså sent som fortfarande skall skilja på detta, när man ändå tar med de småarbetsplatserna, där folk är anställda i annat arbete. Jag har i min motionhemstäUt att man skulle i 1 § utesluta 4 mom., där det står att den som äranstäUd i arbetsgivarens hushåU skaU undantas från lagen. Jag yrkar bifall till min motion. HerrÅKERLIND (m): | 1 denna fråga har det ju varit en långdebatt, men vad jag något förvånat mig över är att debatten mest har handlat omarbetsgivarna kontra invandrarna. Det finns ju inte bara en utan flera andraparter också, framför allt de svenska anställda, alltså eget folk. Säg att en arbetsgivare har invandrareanställda och svenskar. Det är naturligtvis en förmån att få invandrare att lära sig svenska, men det måste enligt förslagetbekostas av arbetsgivaren. Det resoneras här ungefär som om arbetsgivarna tarde pengarna ur luften eller som om jultomten kom med dem. Men det är aUdelesklart att en sådan här kostnad måste påverka företagets lönsamhet. Vem drabbardet i sista hand? Jo, de anställda, och då är det aUtså de svenska anställdasom får vara med och betala för att deras utländska kamrater skaU få den härundervisningen. Jag tycker att den aspekten på frågan måste komma fram härdärför att den har berörts alltför litet i den långa debatten. Det måstepåverka möjligheterna att få löneförbättringar. Jag villkraftigt understryka vad och säger ireservationen 1, nämligen "att allmän grundundervisning är en samhälleliguppgift och bör vara det även i vad avser svenskundervisning förinvandrare". Det tycker jag borde vara alldeles klart. Jag vUl också understryka vad som har framkommit här vidflera tUlfällen, nämligen att det huvudsakligen är familjerna, de hemmavarande,som skulle behöva undervisning i första hand. Jag känner själv till fall därinvandrares familjer ännu efter tre fyra är i landet inte ens har lärt sig såmycket svenska att de kan åka ut och handla ensamma. Där har vi problemet iförsta hand. Men det bör både när det gäUer de anställda och när detgäller de hemmavarande familjemedlemmarna vara samhällets uppgift att se tillatt dessa missförhållanden kan ändras. Sedan får man mte glömma att invandrare i många fall byterarbetsplats ganska ofta. Vi vet att det finns branscher med väldigt månganymvandrare anställda, som stannar , så kort tidatt den kanske inte ens överstiger den tid som går åt för den planeradesvenskundervisningen. Man kan då fråga: Är det rimligt att just de branschernaskall bära huvudparten av utgifterna för något som borde vara en uppgift förhela samhället? Rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 27 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1747 av i ,och förklarades den förra Rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 27 punkten 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit motionen nr 1747. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 27 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 27 punkten 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 27 punkten 10 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av på föredragningslistanåterstående ärenden till morgondagens sammanträde. § 7 Herr tredje vice talmannen meddelade att på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle försvarutskottets betänkande nr 23 uppförasnärmast efter finansutskottets betänkande nr 38. § 8 Anmäldes och bordlades Nr 29 i anledning av propositionen 1972:130 angåendeutgifter på tUläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avservissa anslag inom verksamhetsområde Rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare Nr 24 med anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:130angående utgifter på tUläggsstat 1 till riksstaten för /73 inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde Nr 131 betänkande: Tisdaeen den--- ' anledning av propositionen 1972:130 i vad avser anslag på tilläggsstat 1 för /73till kulturändamål och interna- -------------------- tionellt-kulturellt samarbete m. m. Nr 51 i anledning av propositionen 1972:130 angåendeutgifter på tUläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avseranslag tUl skolväsendet samt högre utbildning och forskning m. m. Nr 19 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:137med förslag tUl lag om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott, m. m. Nr 65 i anledning av proposition angående utgifter påtUläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avser fonden förstatens aktier Nr 66 i anledning av proposition angående utgifter påtUläggsstat 1 till riksstaten för /73 i vad avserhandelsdepartementets verksamhetsområde Nr 67 i anledning av proposition angående utgifter påtUläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avserindustridepartementets verksamhetsområde Nr 68 i anledning av motioner om skärpta regler förförsäljning av pyrotekniska varor Nr 69 i anledning av motion om auktorisation av tolkar ochöversättare Nr 33 i anledning av propositionen 1972:130 angåendeutgifter på tUläggsstat I tUl riksstaten för /73 i vad avseranslag under handläggning § 9 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att följande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 357 () till herr kommunikationsministernangående lotsavgifterna för Mälarsjöfarten: Vilken betydelse anser statsrådet att nuvarandelotsavgifter för Mälarsjöfarten har för vUligheten att utnyttja lots? § 10 Kammaren åtskUdes .