prot · FV0951 · 1972-12-31 00:00:00 — Om manav dessa orsaker ändrar eller flyttar vägen eller vidtar anordningar mot bullerkan det bli ett mått på kostnaden för en miljövinst. har behandlat motionen. Utskottet sägersig alltjämt vara av samma uppfattning som och avstyrkermotionen. Jag skall inte heller yrka bifall till motionen, men jag tyckte detfanns anledning att säga några ord i denna fråga. Den kommer igen. Anslagen till vägväsendet, m. m. HerrERNULF(fp): Utskottet återger och instämmer på s. 9 ibetänkandet i ett uttalande av departementschefen av innebörd att man vidfördelning av väganslagen inte bara skall ta hänsyn till trafikens omfattningutan också, åtminstone i vissa fall, till glesbygdsområdenas särskilda behov avvägar. Anslagen till vägväsendet, m. m. I propositionen formuleras uttalandet så att det börfinnas möjlighet att i särskilda fall komplettera de rent trafikekonomiska utvärderingarnamed samhällsekonomiskt betingade hänsyn till behovet av speciellaregionalpolitiska åtgärder, t. ex. skolskjutstransporter och vissa andra resor,som befolkningen i glesbygdsområden företar. Allt detta låter både vackert och riktigt, men det ärklart att en riksdagsman med glesbygdsområden i sin valkrets kan bli betänksamnär meddelanden duggar ned om uppskov med vägbyggande och vägförbättringar ihans hemtrakt. Statsrådet gjorde ett studiebesök i södra del, och jag vill här uttala mitt tack för det. Han studerade därviden del vägar. Jag tror att han kan vitsorda att det finns ett stort behov avförbättringar av vägnätet där. Om man menar allvar med talet om att motverka enbefolkningskoncentration till de större tätorterna och verkligen vill gearbetsmöjligheter åt alla de småföretag som finns i de mindre tätorterna måsteman hålla vägarna i användbart skick. Jag hoppas att statsrådets studiebesök isödra skall leda till åtgärder av det slag som propositionen såvackert talar om och att åtminstone de största bristfälligheterna i vägnätet iSjuhäradsbygden skall kunna avhjälpas. För näringslivet ochbefolkningen i är detta det just nu kanske allra viktigasteönskemålet när det gäller statliga åtgärder. Sedan är det självfallet också angeläget, såsom anförts imotionen 715 av m. fl., att man samordnar arbetet på motorvägenBorås-Göteborg med byggandet av , så att motorvägen är färdignär flygfältet tas i bruk. Om detta inte blir fallet kommer det att uppståutomordentligt stora trafikproblem på sträckan från på nuvarande väg motGöteborg. Men detta är väl så klart att man kan utgå ifrån att det blir beaktattrots att utskottet inte velat göra något uttryckligt uttalande i frågan. Jag begärde närmast ordet medanledning av herrTobés inlägg i debatten. Så sent som hade riksdagenatt ta ställning till den nya väglagen, och i det sammanhanget förelåg motionermotsvarande dem som väckts vid årets riksdag och som gäller huruvidaskyddsanordningar mot buller osv. enligt väglagen skall få inräknas iväganordningar. Vi har i trafikutskottet avstyrkt denna motion därför attvi anser att det inte framkommit någonting somkan ändra vår uppfattning. Vi sade att vi ville avvakta bland annattrafikbullerutredningen innan några eventuella förändringar görs på dennapunkt. Det är alltså ett enigt utskott som har avstyrkt den här motionen, ochherr Tobé har heller inte yrkat bifall till densamma. När jag ändå är i talarstolen, herr talman, kan jag inteundgå att på nytt ta upp diskussionen med om avgiftsbeläggningav vissa vägar och broar. 1 motionen pekar motionärerna på att avgifternaskulle gälla alldeles specifika projekt, och tog upp eneventuell framtida och frågade: Vore det inte ur jämlikhetssynpunktbra om man fick den till stånd och fick en avgiftsfinansiering? Jag vill barahänvisa till vad statsrådet sade, att en eventuell sådan bro hggermycket långt fram i tiden. Därtill vill jag säga att det är en fråga som inteavgörs endast i detta hus, utan det är ett samnordiskt projekt där åtminstoneDanmark skall vara med. Jag tog upp den frågan utifrån jämlikhetssynpunkt ochsade att inte synes ha någon förståelse för det, och jagvidhåller vad jag tidigare sade. frågade: Vore det inte lämpligt att avgiftsfinansieraden nya motorvägen mellan och ? Jag kan inte förstå att man kanföra fram en sådan tankegång. Denna nya motorväg mellan och som en följd av den ökade trafikvolymen men framför allt för att den gamlavägen var trafikfarlig. vill avgiftsfinansiera denna väg så attde som skall åka från , Brötjemark, Skärstad osv. tUl sinaarbetsplatser i och antingen skall betala en extra avgiftutöver den kostnad, som resan till och från arbetet innebär, eller också skallde åka på en väg som vi från trafiksäkerhetssynpunkt ansåg vara mindretillfredsställande. Jag tycker att detta är en utmaning mot de människor, sombor i min gamla hembygd i Jönköpingstrakten. Det är en utmaning med tanke påatt regionplanen för förutsätter en utbyggnad norr ut som enföljd av goda kommunikationer. borde diskutera denna sak medjönköpingsborna och invånarna i den nya storkommunen. Han bör fråga dem ivilken utsträckning de är intresserade för att betala en avgift för att åkafrån , Brötjemark, Skärstad osv. till sina arbetsplatser. Sådana förslaghar ingenting med jämlikhet att göra. De som i egenskap av turisterpasserar vägen kan naturligtvis betala en avgift, men de som ofta behövernyttja vägen skall inte utöver de kostnader de har för resor till och frånarbetsplatsen behöva åläggas en ytteriigare avgift. Detta går icke ihop med densyn jag har på dessa frågor. i Heden (c): Jag har ett minne av att det sagts att dendel av , som berör , skall byggas om och bli färdig isamma stund som flygfält blir färdigt att tas i bruk. I fråga om delenGöteborgHärryda torde det inte råda något tvivel om att vägbyggnadensynkroniseras med byggnaden av flygfältet. Annorlunda är det med delen . Här fordrasonekligen ökad anslagstilldelning, om denna ombyggnad inte skall försenas.Förseningen kan komma att uppgå till i jämförelse mediordningställandet av flygfältet. 1 en tidigare interpellationsdebatt har jag här i kammarenpåtalat denna vägdels dåliga standard. Det har tydligt klariagts för statsrådetNorling dels vid hans besök i , dels vid debatter här i kammarenatt denna vägdel har många och svåra trafikfällor, som förorsakat ytterstallvarliga trafikolyckor vid olika tillfällen. Här fordras verkligen en ökadinsats för att kunna förbättra denna vägdel. Blir inte vägenBorås-Härryda färdigbyggd tills flygfältet tas i bruk, då trafiken på densammaökar kraftigt, kommer trafikolyckorna sannolikt att öka oroväckande. Därförskulle jag i detta sammanhang vilja vädja och hemställa till statsrådet och regeringen om att redan i Anslagen till vägväsendet, m. m. Anslagen till vägväsendet, m. m. kommandebudget upptaga ökade anslag så att vi verkligen kan iståndsätta denna vägdel.Vi har i södra delen av , inte minst i kommunblock,diskuterat denna problematik och har den uppfattningen att man måsteiordningställa vägen i samband med flygfältet. Jag tror ännu att det finnsmöjligheter att så kan ske, det gäller endast att vi får medel till dettaändamål. Det är ett faktum att om anslagsgivningen går i samma takt som ,kommer det att dröja ända till framemot 1980 innan vägen blirklar. I så fall kommer många olycksfall med allvarliga återverkningar att skepå denna väg. Det tror jag kommer att kosta samhället mer än om vi nuutanordnar större anslag. Jag vUl vädja till regeringen att överväga detta. Jag vill i övrigt i likhet med vad de flesta gjort här - uttala en tillfredsställelse över att man tycks på väsentliga punkter idetta ärende vara enig, varför kammaren här kan besluta i enighetens tecken.Jag vill ta det som ett gott omen, så att man framöver kan diskuteravägpolitiken på ett sådant sätt att man tillika kan lösa frågorna i enighetenstecken till fromma för vägarna, trafiken och näringslivet här i landet. Jagtror att det är en nödvändighet för att vi skall kunna klara situationen påvåra vägar att vi i enighetens tecken löser frågorna, och avdelar så mycketpengar som behövs för detta ändamål. En sådan investering är ekonomiskt försvarbar, den mestlönsamma man kan tänka sig i det här sammanhanget. Slutligen också ett ord om våra enskilda vägar, däranslagen alltmer sinar, medan antalet enskilda vägkilometer blir fler. Mantorde även här vara nödsakad att ompröva anslagsgivningen. Därvidlag vill jagockså hemställa till regeringen att till nästa års budget absolut öka dessaanslag. Annars för vi en felaktig politik. Vi får komma ihåg att de enskildavägarna är en del av samfärdseln. De utgör matarleder till de stora lederna.Utan de små, enskilda vägarna har inte heller de stora vägarna sin fullafunktion. HerrLOTHIGIUS (m): Min repliktid var slut varför jag inte kundesvara vare sig kommunikationsministern eller . Jag vill bara sägaatt moderata samlingspartiet står helt bakom detta utskottsbetänkande, där vihar gemensamma ståndpunkter. Men när man diskuterar frågorna här uppkommernyanser, och jag ville känna kommunikationsministern på pulsen. Han förde framatt man inte kan klara motorvägarna i den takten, och jag ville veta i vilkentakt man då skulle klara dem. Det finns alltså inga delade meningar när det gäller denregionalpolitiska målsättningen och vägpolitiken, . När det gäller avgiftsfinansieringen så händer det iblandatt det finns riksdagsmän som inte vågar stå för att införa en ny metod ellersynpunkt eller försöksverksamhet på sin egen ort. Man säger: Det kan gärna varapå en annan ort, men inte hemma hos mig. Därför sade jag, att när jag har denuppfattningen att en försöksverksamhet med vägavgifter bör göras, kan den gärnaavse exempelvis sträckan , där den nya vägen är färdig i höstnågon gång. Då kan manalltså pröva sig fram. Fungerar det inte riktigt som man önskar,skall man naturligtvis lägga förslaget åt sidan, men man måste alltså försökaför att se om det utvecklas på ett riktigt sätt. Däremot, , använder samhället intemotorvägen för att nå . Det ligger på ett annat håll, och det vore enomväg för dem som bor där att göra det. Överläggningen var härmed slutad. Anslagen till vägväsendet, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 2 mom. 2 a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 b och 3 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 2 mom. 4 a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Anslagen till verksamhet, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Mom. 4 b - 11 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr I punkten 2 mom. 12 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Mom. 13 - 16 Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Anslagentill verksamhet, m. m. HerrGUSTAFSON i (fp): Jag har begärt ordet under denna punkt föratt understryka ett uttalande som utskottet enhälligt gör och som vi inomutskottet anser vara av mycket stor betydelse. Det gäller möjligheteratt utvecklas till en nordisk centralhamn och de svårigheter som har idet hänseendet i konkurrensen med andra europeiska storhamnar, som kan fungerasom alternativa anlöpshamnar. Vi har ju i vårt land ett avgiftssystem, sominnebär att man finansierar sjöfartsver- ketsutgifter solidariskt över hela landet. Det är då självklart att , somär den stora hamnen, drar in de stora inkomsterna som får bidra till att betalade övriga hamnarna i landet, som inte går så bra. Det är en princip som jag istatsutskottets fjärde avdelning var med om att införa, och den anser jag varafullt riktig. Propåerna om att varje hamn skall behandlas för sig för attsjöfartsavgifterna på det sättet skall kunna sänkas kolossalt i hamnhar jag följaktligen inte kunnat ansluta mig till. Men - och här kommer en mycket viktig sak, som jag tyckeratt det finns anledning att understryka när de nuvarande principerna försjöfartsavgifterna fastställdes , godtog följande uttalandeav statsutskottet; "Utskottet vill i sammanhanget vidare understryka attsjöfartsverket enligt förslaget skall få rätt att besluta om sådana avvikelser t. ex. i form av rabatter i avgiftssystemet som är företagsekonomisktmotiverade. Slutligen förutsätter utskottet att verkningarna i olikahänseenden av det nya avgiftssystemet fortlöpande följes upp samt att deåtgärder som av förhållandena kan påkallas utan tidsutdräkt vidtas." Här har vi nu ett fall, nämligen när det gäller Göteborgsmöjligheter att konkurrera med andra europeiska hamnar, där det uttalande somriksdagen gjorde 1970 är tillämpligt. Avgiftskonstruktionen är ju förnärvarande sådan att man får betala för varje anlöp men med en viss rabatteringså till vida att när ett fartyg har gjort t. ex. sju anlöp , utgårinte avgift för vad som kommer därutöver. Emellertid går trafiken mer och merpå stora enheter, och därmed kan man på grund av avgiftssystemets konstruktionfå betala sjöfartsavgifter för en viss varukvantitet av en omfattning somegentligen inte var avsedd. har redan på någon punkt medgiviten speciell rabatt, men här finns möjligheter att gå vidare, ochtrafikutskottet vill nu "understryka vikten av att inom ramen för 1970års riksdagsbeslut hänsyn tas till hamns konkurrensförhållandenvisavi övriga större hamnar i som är eller kan bli alternativaanlöpshamnar till ". Anledningen till detta är att utskottet anserdet vara av stor vikt att hamn utvecklas till en skandinaviskcentralhamn. Det finns också vissa företagsekonomiska möjligheter.Departementschefen beviljar nämligen anslag på , meninkomsterna beräknas bli . Där finns en marginal på 5miljoner kronor, som lämpligen kan användas till rabattering på det sätt somriksdagen uttalade sig . har alltså nu enhälligt understrukitangelägenheten av att det som uttalade också blirpraktiserat. Anslagen till verksamhet, m m. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrLOTHIGIUS (m); Under punkten om allmän översikt översjöfartens utveckling har jag ett par saker att anföra som jag tycker att detär viktigt att trycka på. Sjöfarten behandlas sällan mera ingående här iriksdagen. Anslagen till verksamhet, m. m I motionen 720 från moderata samlingspartiet begärs attKungl. Maj:t söker vidta ytterligare åtgärder för att undanröja hinder för friinternationell sjöfart och för att motarbeta flaggdiskriminering ochlastpreferenser, att Kungl. Maj:t medverkar till att internationell ochnationell lagstiftning får en sådan utformning att den utjämnar konkurrensförhållandenamellan svenska och utländska rederier, att Kungl. Maj:t vid förhandlingar medEEC säkerställer att svensk sjöfart icke kommer i sämre konkurrensläge iförhållande till rederierna inom EEC och att Kungl. Maj:t vid beräkning avavgifter och taxor främjar utvecklingen av hamn tUl skandinaviskcentralhamn. Jag uttrycker min glädje, herr talman, över att utskottet finnerdessa synpunkter vara av stort värde. Att utskottet formellt slutar med attavslå motionen betyder mindre när man uttalar sig i dess anda. Jag har alltsåinte behövt reservera mig på denna punkt. Men jag vill påpeka, vilket man oftaglömmer bort, att vi i detta land praktiskt taget bor på en ö när det gällertransporter av exporterade varor, att sjöfartsnäringen bidrar tUl vårt landsbytesbalans med nära 2 miljarder, att prognosen under fem åi' framåt visar en25-procentig ökning och att det är mycket viktigt att vi bedriver ensjöfartsvänlig inrikes- och utrikessjöfartspolitik. Vi måste alltså med kraft bevaka våra intresseninternationellt på detta område och förhindra sjöfartsprotektionismen, så atten fri konkurrens får råda om lasterna på världshaven. Har vi klart för oss dekrafter som är i rörelse inom EEC för att inpassa sjöfarten i ett regelsystemkring ? Den frågan skulle jag vilja ställa till kommunikationsministern.Vad betyder det för oss om , och ansluter sig tillden gemensamma marknaden och får en handelsflotta på avvärldshandelsflottan? Var hamnar vi då? seglar vi in 2,5 miljarder kronori bruttointäkter på den nuvarande EEC-marknaden. Jag skall inte gå in på kustsjöfarten och dess betydelse.Jag kommer att ta upp de spörsmålen i samband med debatten om vår trafikpolitiksenare . Men jag skulle i likhet med vilja sluta med attsäga några ord om hamn utan att desavuera några andra av våra betydelsefullahamnar. Utskottets skrivning är här riktig, men den är ocksåförsiktig. Vi har emellertid kunnat enas i denna skrivning, och jag tycker attdet är ganska värdefullt att man framhäver att hamn skulle kunnaarbetas fram till en skandinavisk centralhamn. Skall vi få hamn skandinavisk centralhamn eller kommer en sådan hamn att ligga i Danmarkeller eller någon annanstans på kontinenten? För att få Göteborgshamn till centralhamn måste vi slåss för saken, vidta åtgärder som ger Göteborgsamma konkurrensmöjligheter som andra storhamnar i . Så är det tyvärrinte , och det har vidimerat genom sina synpunkterpå avgifter osv. Det mest vansinniga vi kan göra är att hamna i något slagsregionalpolitisk hamnpolitik där varje riksdagsman från sin hamnstads horisonti avundsjuka mot ställning vill förhindra att man tar den chans somGöteborgs läge innebär. Då blir varje hamn nästan lika liten och då har vi,herr talman, spelat bort möjligheterna att göra hela som nation entjänst i detta sammanhang. HerrHUGOSSON (s): har ingående ochmed omsorg behandlat motionen 720, som väckts av representanter för moderatasamlingspartiet och i vilken frågor på sjöfartens område har aktualiserats.Utskottet har kunnat konstatera att dessa frågor är föremål för aktivitet frånregeringens sida. En speciell kommitté inom behandlar frågorna omflaggdiskriminering och andra problem inom den internationella sjöfarten, ochSverige är representerat i den kommittén och för fram just de synpunkter somtas upp i motionen. Jag vill i detta sammanhang också understryka detutomordentligt viktiga arbete som fackföreningsrörelsen utför på detta område.Svenska sjöfolksförbundet har i detta sammanhang verkligen försökt tillvaratainte bara de ombordanställdas utan även landets intressen. När det gäller frågan om sjöfartens ställning i detframtida samarbetet mellan och EEC förutsätter utskottet att man vid deförhand-Ungar som pågår i skall försöka säkerställa att svensk sjöfartinte kommer i ett sämre konkurrensläge i förhållande till rederierna inom EECoch att våra förhandlare gör allt som göras kan. Det viktigaste ar väl dock, vilket iGöteborg och även har påpekat, att ett enhälligt trafikutskottslår fast betydelsen av att hamn utvecklas till en skandinaviskcentralhamn. Utskottet har inte funnit anledning att ändra eller ifrågasätta1970 års riksdagsbeslut när det gäller sjöfartspolitiken men understryker attinom ramen fördetta beslut måste möjligheter föreligga att ta hänsyn till deninternationella konkurrens som hamn är utsatt för. beslut innebar att man införde en inrikesfyravgift, att man införde principen om full kostnadstäckning samt att manbestämde att samma avgift skulle utgå för all trafik på rikets hamnar utanhänsyn till kostnader för den enskilda hamnen. Vi har inteifrågasatt detta beslut, men det är väl alldeles klart att de trafikpolitiskarikflinjer som riksdag lade fast framför allt gäller nationellt. Någramotsvarande statliga avgifter finns inte i de utrikeshamnar som haratt konkurrera med. Konkurrensen blir speciellt hård från kontinenthamnarnanär det gäller den transoceana containertrafiken och oljetrafiken. Det är frånde utgångspunkterna som vi i trafikutskottet enhälligt uttalat att man skall tahänsyn till den internationella konkurrens som hamn är utsatt för. Jag kan exemplifiera vad dessa kostnader innebär frånkonkurrenssynpunkt för hamn. Vi tänker oss att man importerar råolja, som införs till på en 200 000-tonnare. Det kostar i avgifter. Om sedan råoljan raffineras i och skeppasvidare på mindre tonnage till övriga hamnar i landet, vilket är rätt vanligt,kan man räkna med att man för det antal fartyg som erfordras får ensjöfartsbelastning på . Tillsammantaget blir det ungefär340 som man får betala i sjöfartsavgifter därför att råoljan införestill och raffineras där. Om man i stället direktimporterar deraffinerade produkterna från t. ex. europeiska hamnar blir motsvarandekostnader . Anslagen till verksamhet, m. m. A nslagen till verksamhet, m m alltså enskillnad till nackdel för hamn. Det är från de här utgångspunkterna som trafikutskottetenhälligt tar upp den internationella konkurrenssituation som befinnersig i. menar att man skall kunna komma till rätta med dettaproblem genom att utnyttja den "säkerhetsventil" som dåvarandestatsutskottets fjärde avdelning fäste stort avseende vid när det här beslutettogs , nämligen 16 § fyravgiftkungörelsen, där andra stycket lyder:"får medge nedsättning av avgift, om det är förenligt medverkets ekonomiska intressen. Om synneriiga skäl föreligger, får verket medgebefrielse från avgiften." Detta har alltså redan skett när det gällercontainertrafiken, och vi menar att det finns möjligheter att gå vidare irabattering för att säkerställa hamns konkurrenskraft och göra detmöjligt för den att utvecklas till den nordiska centralhamn som inte bara viutan även i Nordtransutred-ningen har talat för. Det är därförmed stor tillfredsställelse vi noterar att ett enigt utskott står bakom dettauttalande. HerrTORWALD(c): Jag begärde ordet med anledning av herrHugossons uttalande beträffande hamn. Han kommer där in på saker somenligt mitt förmenande är hans personliga tolkning av utskottets uttalande, närhan talar särskilt mycket om hamn såsom en importhamn för råolja. enligt min mening har uttalat är närmast att hamn bör fårnöjligheter att utvecklas till en centralhamn i , och såvitt jag förstårhar man då i första hand tänkt på containertrafik o. d. När vi diskuteradefrågan i utskottet föreföll detta också att vara den allmänna uppfattningen. Jag kan utifrån de synpunkter somjag företräder lokalt i inte acceptera att skall göras centralhamn i för råoljeimport. Tvärtom anser jag att det finns skälsom talar för att man inte skall tillåta att råoljeimporten över växerså att den överstiger vad den nu utbyggda oljehamnen i medger. Dessutomfår vi ett stort raffinaderi vid , som rimligen måsteställa precis samma krav på att få lägre kostnader för de större tankbåtar somanlöper den hamnen. Att skulle få en särställning t. ex. gentemotBrofjorden har såvitt jag förstår inte varit utskottets mening, utan det tolkarjag som egen uppfattning om vad utskottet har sagt.