prot · FV0995 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag försökte i mitt anförande klarlägga altsådan pågår och att det hade gått atl få ut mer av den om man hade följt deriktlinjer som inte minst vi har rekommenderat. , herr talman, vill jag erinra om att dåKommunförbundet senast hade att la ställning till dessa frågor i anslutninglill en motion sade endast atl eftersom dessa frågor äraktualiserade på annat sätt ville man inte avge något speciellt yttrande. Vi känner väl lill all del pågårenförsöksverksamhet pä detla område. Innebörden av propositionen på denna punktär ju att försöksverksamheten skall ställas under konlroll av regeringen. Detär alltså ell exempel på en centralisering. Regeringens syfte med dennabestämmelse är ju antingen atl man skall ändra kommunernas önskemål - och däinnebär det en ökad styrning av kommunerna från regeringens sida eller ocksåatt man inle skall göra ändringar i kommunernas framslällningar, och då behövsinle denna bestämmelse. Del föiefaller som om statsrådet också är ganskaduktig på cirkelresonemang. Närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd HerrWERNER i (m); säger att det inte alls ärfräga om något korpoiulivl inflytande i de beslutande församlingarna. Men delär väl jusl Närvarorätt vid sammanträde med eller landstingskommunalnämnd Det varnar grundlagberedningen särskilt för när den skriver: En utvecklingi riktning mot ett korporativt system är inle förenlig med den grundläggandeprincipen att de beslutande organen skall sammansättas genom val med allmänoch lika rösträtt. har redan bemött talet om cirkelresonemanget, ochjag vill beträffande det endast säga att vår väsentliga ståndpunkt är den attprincipfrågan är viktig och att beslut i den måste föregå all sådanförsöksverksamhet. Här hjälper det inte att anföra praktiska skäl. Hur långtskall man gå för att av praktiska skäl mjuka upp den bestående ordningen? Hurlångt som helst? Vår opposition är inte alls uttryck för någon misstro motde anställda, men vi menar att det finns ett forum där deras ärenden kan blibehandlade, och det skall man utnyttja. har fått yttra sig om iHuskvarna motion, men i det yttrande som avgivits rekommenderas bara enutredning av dessa frågor och ingenting annat. För övrigt, herr statsråd, hardet framkommit rätt klara belägg för att pä en rad punkter ärmycket kritiskt mot denna proposition. Vi har givetvis haft andra kontakter medkommunförbunden än bara den kontakt som tagil sig uttryck i det remissyttrandesom har avlevererats i anledning av den här motionen. Vi har fått elt mycket starkt intryck av alt ävenkomniunförbunden insett alt dessa frågor är allvarliga och komplicerade och attdet är svårt all lösa dem på etl riktigt sätt. Ätt regeringen också anser det,kommer till ullryck i de direktiv som vi har givit utredningen om den kommunalademokratin. 1 frågan om på vilket sätt vi bästskall främja förutsättningarna för försöksverksamhet har vi uppfattat det såatt de centrala råden är målsmän för för.söksverksamheten och alltsårepresenlanlerar kommunernas intressen i dessa summunhung. Jag har uppfatluldet så. att man i kommunförbunden har ett intresse av att hällaförsöksverksamheten inom ramen för vad de centrala råden kan bli överens om.Eftersom inle kommunförbunden eller de centrala råden kan dispensera kommunernafrån den här lagstiftningen, eftersom del vore orimligt att slopalagstiftningen innan ulredningen är genomförd och eftersom man ändå villförsöka bedriva försöksverksamheten under sä gynnsamma förutsättningar sommöjligt, har vi selt del som en ulväg all regeringen, efler all ha hört decentrala råden, skulle kunna dispensera för dennu försöksverksamhet, som bådekommunförbunden och de anställdas organisationer är sä angelägna om all viskall kunna genomföra - och som också har uttalat siltintresse för. HerrHERNELIUS (m): När man hörde statsrådet i hansförsta inlägg fick man intrycket ull del närmast våren ynnest gentemotrik.sdagen ull propositionen hude kommit sä sent, efler den i grundlugcnsludgude liden. Den endu ynnesl riksdugen kun begära i fråga om propositionerär Däremot har ingen anledning att begäraatt en proposition skaU komma inom grundlagsenlig tid. Det skaU helt enkelt skeså i alla fall. Som tidigare ledamot avkonstitutionsutskottet har jag upplevt att vi håller väldigt hårt på de härreglerna, och det skall vi naturligtvis göra. Men jag har också haft ettintryck av att riksdagsledamöterna, om det gäller en fråga som uppfattas somangelägen, är beredda att försöka främja en så snabb handläggning som möjligtav frågan. Och just av det skälet ville vi, som jag uttryckte saken, beredariksdagen möjlighet att ta ställning till den här frågan redan undervårsessionen, och det var det som fick oss att, trots att det var efterpropositionstidens utgång, lägga fram propositionen. Uppenbarligen har, som jagtidigare sagt, majoriteten i utskottet ansett att det kunde vara motiverat attgöra så. Närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar i och Schött imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottelshemställan i betänkandetnr 3 1 punkten 1 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar i ochSchött i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Avstår - 1 1 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservalionen nr 2 av i Luttra m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kaminuren bifullerkonstitulionsulskottels hemställan i belänkandetnr 3 1 punklen 2 rösiar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservalionen nr 2 av i Närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkslälldes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1704 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandelnr 3 1 punkten 3 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1704. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 32 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 26 i anledning av Kungl. Maj:ts förslag lill stat förriksgäldsfonden för /73 Nr 27 i anledning av Kungl. Maj;ts förslag om anslag förbudgetaret 1972/73 lill avskrivning av nya kapitalinvesteringar Nr 28 i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1972:85angående utgifter pä tilläggsslal 111 lill riksslalen för budgelärel 1971/72 ivad avser avskrivning av nya kapilalinvesleringar Nr 29 angående tilläggsslal 11 och tilläggsslal 111 tillriksstalen för /72 Sedan kammaren bifallit utskottensframställningar om att ärendena skulle företus till uvgöruntle efler endusl enbordläggning, bifölls vad utskotten i övrigt hemslälll i tiessu belänkunilen. § 9Statsregleringen Nr 95 den Föredrogsflnansulskoltets betänkande nr 30 angående statsreglering- i ,-,-,3, 1979 en /73. Utskotiet hade hemställt attförevarande betänkande förelogs till avgörande efter endast en bordläggning. Denna hemställan bifölls. De beslut beträffande skatterna som riksdageni dag fattat innebär en försvagning av finanspolitiken. räknat uppstårett nettoinkomstbortfall för staten på . Setl ur desynpunkter som finansutskottet har att bevaka är det enligt min mening - ochhär talar jag endast för mig själv, även om jag hoppas att utskottets övrigaledamöter delar denna uppfattning - viktigt att den ekonomiska politiken inteförsvagas för att undvika tendenser till överhettning inom ekonomin.Skulle tecken härtill visa sig måste den ekonomiska politiken stramas åt i tid.Detta är något som måste beaktas såväl vid den fortsatta utformningen avpenningpolitiken som vid uppläggningen av budgeten /74. För ordningens skull, herr talman, vill jag ocksåkonstalera att den justering av inkomstberäkningen i riksstaten på 350 miljonerkronor, som utskottet tidigare verkställt, inte mnebär något reellt tillskolllill statsinkomsterna. Pengarna från arbetsgivaravgiften flyter in oberoende avtill vilket belopp de uppskattas i riksstaten. I detta sammanhang vill jagbegränsa mitt yrkande till de ändringar som är nödvändiga i finansutskottetsbetänkande nr 30 angående statsregleringen - ändringar som är en följd av debeslut som fattat och som avviker från skatteutskottets förslag.Jag gör dessa yrkanden med stöd av del bemyndigande som finansutskottet givitmig vid betänkandets justering. har alltså i enlighet med den vidskatteutskottets belänkande nr 32 fogade reservationen 6 beträffande höjd skattpu motorbränslen beslutat att med bifall till motionerna 1689, 1696 och 1697avslå del vid propositionen 95 fogade förslagel lill förordning om ändring iförordningen om särskild skall på motorbränslen. I anledning härav får jag yrka att under förevarande punktdel på femte raden angivna beloppet om 54 utbytes mot samt att det på nionde raden angivna beloppet om 56 547 07 1 000kronor utbytes mot 56 397 07 I . Med anledning av att iinledningen av silt anförande gjorde vissa påpekanden beträffande försvagningen av budgeten vill jag nämna att avsikten var att vi skulle undvika att hålla ett 93 speciellt sammanträde inom finansutskottet. Därför kom det något överraskandeatt detta meddelande nu ges annan form än endast en uppgift angående deändrade siffrorna. Jag har bara velat markera detta. I detta anförande instämde herrarBurenstam (), () och i (m). Under de debatter som hållits rörandefinanspolitiken har jag stäUt mig litet undrande till de reservationersom de borgerliga partierna gemensamt har avgivit till våra betänkanden. Jagvill erinra om vad utskottsmajoriteten anförde beträffande finanspolitiken ibetänkande nr 25: "Den relativa åtstramning a-v finanspolitiken /73 som kan väntas bli en följd av riksstatsförslaget måsteenligt utskottets mening bedömas som tämligen måttlig." Och litet längre ned i samma stycke anfördeutskottsmajoriteten: "Skulle en internationell högkonjunktur av storstyrka och genomslagskraft växa fram, kan det som utskottet framhöll i sittbetänkande 1972:1 över finansplanen - bli nödvändigt att under loppet av nästabudgetår öka restriktiviteten i den ekonomiska politiken." Vad sade då de borgerliga ledamöterna i sin gemensammareservation? Jo, följande: "När det gäUer finanspolitiken innebär det istatsverkspropositionen framlagda budgetförslaget en viss förskjutning iåtstramande riktning i förhållande till innevarande budgetår. Detta måsteenligt utskottets uppfattning anses vara en riktig åtgärd." Jag noterar alltså att vi har varit överens på den punkteni finansutskottet. Överiäggningen var härmed slutad. Vad hemställt bifölls,varefter punklen lades lill handlingarna. Jag hemställer alt det i andra stycket påsjunde raden angivna beloppet om 56 utbytes mot 56 397071000 och alt det på åttonde raden angivna beloppet om 3 I 94 995 000 kronorutbytes mot 3 . Överläggningen var härmed slutad. Vad hemslälll bifölls,varefter punklen lades till liandlingurnu. Ulskollels hemslällun bifölls. Punkten 4 Nr 95 Jag hemstäUer att det på s. 3 upptagnabeloppet för Stalsregleringen Särskild skatt pä motorbränslen om 913 000 000kronor utbytes mot , att delsumman för TuUar och acciser om21 utbytes mot 21 saml att totalsumman om49 utbytes mot 49 . Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls medde ändringar som föreslagits av . Kammaren biföll vad utskoltet i dessa punkter hemställt. Jag hemställer att det på s. 8 sista radenangivna beloppet om 54 utbytes mot 54 ochdel på s. 9 första raden angivna beloppet om utbytes mot . Överläggningen var härmed slutad. Vad hemställt bifölls,varefter punkten lades lill handlingarna. Jag hemställer att det i andra stycket påandra raden angivna beloppet om 54 utbyles mol och det i samma stycke på tredje raden angivna beloppet om utbytes mot 2 . Överläggningen var härmed slutad. Vad hemställt bifölls,varefter punklen lades lill handlingarna. Punkterna 19 och 20 Kammaren biföll vad ulskotlel i dessa punkler hemslälll. Nr 95 Punkten 21 -------------------- (): * * Herr talman! Jag hemställer atlkammaren måtte besluta att - sedan riksstatför /73 av den lydelse som framgår av utskottets förslagmed däri av kammaren' beslutade ändringar blivit upprättad - densamma,försedd med talmannens underskrift, överiämnas till Kungl. Maj :t. Överläggningenvar härmed slutad. Denna hemställan bifölls. § 10 Meddelande ang. höstsessionens början m. m. Jag får meddela atl kammarens vid vårses.sionens slutåterstående ojusterade protokoll framläggs till godkännande tisdagen den 13juni och . Vidare får jag meddela alt höstsessionen kommer att la sinbörjan tisdagen den 1 . § 11 Vårsessionens avslutning Hen TALMANNEN anförde: Det torde vara en överloppsgärningatt vid dellu tillfälle lämna en mera ingående redogörelse för arbetet vid denvårsession som avslutas. Jag vill bara konstatera att det varit en intensivoch arbetsfylld tid, som ställt stora krav på kammarens ledamöter. Med beaktande av de riktlinjer somorganisationsutredningen angav inför övergången till enkammarriksdagenbeslutade talmanskonferensen vid sessionens början att särskUda åtgärder skullevidtas för atl minska antalet kvällsplena. Arbetet har planerats i enlighethärmed och resultatet har blivil alt antalet kvällsplena minskat från 25 undervårsessionen 1971 lill 17 under denna session trots att den totala plenitidenökat. En ofrånkomlig följd av denna uppläggning av arbetet har självfalletblivil all antalet plenitimmar blivit större. Fördelningen avkammarens arbetstid måste ägnas fortsalt uppmärksamhet, likaså frågan hurärendena skall kunna fördelas jämnare över hela sessionen så att arbetsbördaninle blir alltför slor under slutskedet. Jag tackar kammarens ärade ledamöter för värdefullainsatser i riksdagsarbetet och för visat förtroende. Till vice talmannen berjag få framföra elt tack för god hjälp och gott samarbete. Jag framför också kammarens tack till vår sekreterare,kanslipersona- 96 len, stenograferna ochvaktmästarkåren för deras skickliga och betydelse- TiU slut önskarjag kammarens ärade ledamöter och personal en skön den ochangenäm sommar med tillfällen till rekreation och avkoppling så att 3 y: 1972 vi kanmötas vid höstriksdagen med friska krafter. Jagförklarar vårsession avslutad. § 12 Kammaren åtskUdes .