prot · FV0922 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad, § 2 Herr talmannen meddelade att fra denna dagåter intagit sin plats i kammaren. § 3 Meddelande ang, val Jag ber att få meddela att vid morgondagens sammanträdekommer att ske val till lönedelegation och till styrelsen förStiftelsen . Valen avser efterträdare till ledamöter och suppleantersom avsagt sig uppdragen. § 4 Meddelande ang, preliminär ärendeplan Till kammarens ledamöter har utdelats en preliminärärendeplan för behandling i kammaren av utskottsbetänkanden tiden den 16februari -, Planen är upprättad pä grundval av uppgifter frånutskotten och efter samråd med utskottskanslierna angående den lämpliga fördelningenav ärendena . Förseningar i propositionsavlämnan-det m, m, kandock komma att nödvändiggöra avvikelser från vad sålunda planerats. Av ärendeplanen framgår bl, a. att ett mycket stort antalärenden kommer att föreligga till avgörande under den efterpåskuppehållet. Det blir därför ofrånkomligt att med ändring av den i januariupprättade tidplanen - anordna tre ärbetsplena . den 5april tar sammanträdet planenligt sin början kl, 10,00, Avsikten är att detskall inledas med behandlingen av trafikutskottets betänkande angåendekommunikationsdepartementets driftbudget. För att utskotten skall beredas tidatt sammanträda börjar kammarens plenum denna dag förstkl, 13,00, varvid huvudtitel avses skola upptas .somförsta ärende. beräknas sammanträdet pågå från kl, 10,00till omkring kl, 15,30, Fredagens huvudärende skulle såvitt nu kan bedömas blicivilutskottets betänkande angående bostadsbyggandet m, m. Redan nu viU jag anmäla en ändring i ärendeplanen.Utbildningsutskottets betänkande angående anslag till utbildning inomkulturområdet kommer att behandlas , inte torsdagen den 2mars som angivits i planen. § 5Ang, beskattningen av fosterlega Ang. beskattningen av fosterlega Herr finansministern erhöllordet för att i ett sammanhang besvara dels i (c) ikammarens protokoU för den 10 febmari intagna fråga, nr 59, dels () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 62, ochanförde: i har frågat mig omjag vill redovisa principerna för den skattemässiga behandlingen av ersättningsom utgår tiU fosterföräldrar. har under uppgivande att olikameningar synes råda i olika kommuner om den tUl fosterbarnshem utgåendeersättningen är att betrakta som skattepliktig inkomst eller ej -frågat vilkenmin uppfattning är. Fosterlega är skattepliktig och hänförs till inkomst avtjänst. Dessutom kan i sammanhanget nämnas att fosterbarn numera jämställs medeget barn i avseende pä förvärvsavdrag, skattereduktion m. m. Härtill kommeratt avdragsrätt föreligger enligt vanliga regler för kostnader för vård avfosterbarnet. Beträffande fosterlegan, som i regel utbetalas av kommun, skall kontrolluppgiftlämnas enligt 37 § 1 mom. taxeringsförordningen. Hert i (c): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Anledningen till att jag ställt den är det besked somriks.skattever-ket gav , att fosterlega skall beskattas, och dendiskussion som har följt efter detta besked. Det bildades nämligen en föreningbland fosterföräldrar i Älvestabygden, och dessa aktualiserade frågan. Jag ifrågasätter inte principen att fosterlega skallbeskattas. Jag tror inte det är den som har väckt den största reaktionen blandfosterföräldrarna utan det är förfarandet från skattemyndigheternas sida. Det har funnits och finns ett stort antalfosterföräldrar som gjort och gör ett mycket beundransvärt arbete för oftastblygsam ersättning. Efter hand har fosterlönen ökat, men sä har ju också varitfallet med kostnaderna. Därmed har också skattefrågan i något fallaktualiserats. Några kommuner har lämnat uppgifter tillskattemyndigheterna medan andra inte har gjort det. Det är att märka att ingaklara besked har lämnats när fosterföräldrar har ställt frågan till den lokalaskattemyndigheten hur man skall förfara. Jag har undersökt frågan på länsstyrelseni mitt eget län, men jag har inte fått några riktigt klara besked om hur detförfarits tidigare. Inte heller har utfärdat några som helstanvisningar för hur man skall gå till väga. När dessa föräldrar då plötsligt fick beskedet att fosterlönenär skattepliktig inkomst och skall tas upp i årets deklaration får man förståatt en del av föräldrarna reagerade. Närdetta meddelande kom fanns det nämligenpersoner som redan hade färdigställt sin deklaration på samma sätt som tidigare- dvs. utan att ta upp denna inkomst - och som trodde att de därmed hadefullgjort sin uppgiftsskyldighet. råder det därför stor oro. Men det verkarockså, att döma av tidningsuppgifter, som om tveksamheten är stor hosmyndigheterna. Jag har i en tidning sett ett uttalandefrån en taxeringsdirektör, som sade följande; För dagen kan jag inte säga hurvi skall förfara, men den nu aktualiserade frågan måste vi förstås diskuteraigenom. Beträffande kostnaderna uttalar vidare taxeringsinspektörChrister Jarenius enligt en tidningsuppgift följande: Kostnadssidan är ettproblem som vi har observerat. Det är kanske inte alltid så lätt att utredavilka utlägg man haft, men vi arbetar med detta och hoppas att vi skall kommafram till någon form av schablon. Jag tycker att detta borde ut och att vi så snartsom möjligt borde få en schablon som anger för en förälder, som får t. ex. 600kronor i fosterlön, vad som är ersättning för vårdarbete och vad somär ersättning för kostnader. Jag vill fråga finansministern: det attutfärdas någon form av anvisningar för taxeringsnämnderna när dessa nu skall taitu med detta arbete? Ang. beskattningen av fosterlega Också jag ber att få tacka statsrådet för detsnabba svaret, som ju var helt klariäggande i principfrågan. Orsaken till att jag tagit upp detta spörsmål är densammasom den som låg bakom i fråga, nämligen den oro somskapats genom att vissa kommuner har insänt arbetsgivaruppgift tilltaxeringsmyndigheterna om fosterlega. Sådana arbetsgivaruppgifter har intetidigare varit brukliga, och fortfarande avstår den helt övervägande delen -enligt uppgift av kommunerna från att insända .sådana. Herr statsrådet, i och jag ärgivetvis alla tre överens om vilken stor betydelse som goda fosterbarnshem harför våra socialvårdsmyndigheter. Goda fosterbarnshem är vida att föredragaframför barnhemsalternativet. Därför är det av betydelse att ersättningen förfosterbarnens kostnader blir så dimensionerad att goda och villigafosterföräldrar går att skaffa. Det råder även efter statsrådets svar viss oklarhet idenna beskattnings-fråga, såsom även i nämnde. Densittande fosterbarnsutredningen har t. ex. ännu inte tagit ställning tillfrågan om fosterbarnsersättningen skall vara skattepliktig inkomst eller ej. Jag efterlyser i likhet med i enschablonregel. En sådan skulle behövas för taxeringsmyndigheternas arbete närdet gäller att fastställa hur stor del av ersättningen för fosterbarnen somskall anses utgöra kostnader för barnen och hur stor del som eventuellt skallanses motsvara ersättning för arbetsinsats. Jag vill .säga som min mening, attdet minimibelopp om som rekommenderat isin helhet måste anses utgöra omkostnadsersättning och därmed också till fullomåste vara avdragsgillt. Direktiv skulle även behöva utfärdas tilltaxeringsmyndigheterna beträffande vilken typ av inkomst av tjänst somfosterbarn.sersättningen skall anses vara. Skall en hemmafru utan annan inkomstbli berättigad till ATP-poäng för den del av fosterbarnsersättningen someventuellt skall betraktas såsom ersättning för arbetsinsatsen? Eller skalleventuellt sådant skattepliktigt belopp uppföras under punkt 2 pådeklarations- Ang. beskattningen av fosterlega blanketten,dvs. utgöra "Annan lön, ersättning eller förmån än som angetts vid1"? Och hur blir det med hemmafruns sjukpenningsklass? Skall deneventuellt höjas på grund av fosterbarnsersättningen? Det återstår således en del frågor som jag inte menar attstatsrådet skall besvara här men beträffande vilka klarläggande direktiv meddet snaraste torde behöva utgå till vederbörande skattemyndigheter. Sådanadirektiv bör också offentliggöras, så att den oro som råder i mångafosterbarnshem - och för den delen också inom olika socialvårdsinstanser kan skingras. Från talarstolen har anförts synpunkter påsaker som jag inte har någon som helst uppfattning om. Jag tänker närmast påfrågan om fosterföräldrarna skulle kvalificera sig för ATP-poäng eller huruvidaden omständigheten att vederbörande har fosterbarn skulle föranleda en speciellinplacering i sjukpenningsklass. Jag utgår ifrån att den sittande utredningenkommer att tangera dessa problem, och man får väl fundera på saken, närutredningen framlagt sitt betänkande. 1 själva sakfrågan torde det väl efter vår debatt här inte råda några oklarheter. Fosterlegan är att betrakta som skattepliktiginkomst, och det föreligger rätt till avdrag för omkostnaderna. Jag kantillägga att jag för min del anser det vara lämpligt att utgeren rekommendation beträffande avdragsbeloppen. Jag tackar för det löfte som vi fick avfinansministern om att skall komma med direktiv. Jag tror attden här korta debatten, i den mån den nu vidarebefordras via massmedia, i sigsjälv har varit av lugnande slag för alla dem som hyst oro. Än en gängber jag att få tacka statsrådet för det snabba svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts propositionernr 13 och 15 tiU skatteutskottet. § 7 Föredrogs, men bordlades äter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 1-3, finansutskottets betänkanden nr 2 och 3, socialutskottetsbetänkande nr 1, kulturutskottets betänkande nr 1, jordbruksutskottetsbetänkande nr 3, näringsutskottets betänkanden nr 1 och 2 samt civilutskottetsbetänkanden nr 1 och 2. § 8 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningarnanr 49 och 50. § 9 Interpellation nr 51 ang. forskningen rörandemassmediemas be- Nr 22 tydelse för människors beteenden och handlingsmönster den Ordet lämnades pä begäran tUl HerrWESTBERG i (fp), som yttrade: Frågan om massmedias påverkan på människorsbeteenden och handlingsmönster har länge varit föremål för debatt. Så även iriksdagen. Under vårriksdagen 1968 hade jag en debatt kring dessa problem meddåvarande utbildningsministern , där särskilt behovet av ökadforskning diskuterades. Statsrådet ville vid det tillfället avvakta resultatenav pågående utredningar om filmcensur och reklam jämte de undersökningar sombedrevs av filminstitutets film forskningsgrupp innan han vidtog åtgärder föratt öka denna forskning. Han meddelade även att ett av filminstitutet anordnatsymposium lett till att en mindre arbetsgrupp bildats, som skulle syssla medvissa metodproblem i samband med forskning rörande filmens verkningar pä långsikt. Intresserade forskare hade även inbjudits att lägga framforskningsprojekt för filminstitutets filmforskningsgrupp. har mycket skett pä detta område. De berördautredningarna har slutfört eller i det närmaste slutfört sitt arbete, mennågra påtagliga forskningsresultat har såvitt jag vet inte redovisats. Inte ensden av genomförda undersökningen omhur barn upplever våld i TV har följts upp på det sätt som ansågönskvärt, Rik.sbankens jubileumsfonds anslag till utarbetande av ett programför masskommunikationsforskning har inte heller lett till några störreresultat. Man kan fråga sig, hur länge vi kan nöja oss med att vetaså litet som är fallet om framför allt filmens och TV:s påverkan påmänniskors beteenden och attityder. Det som förmedlas via massmedia - och särskilt då via TV -når fram till de flesta hem och får stor betydelse för inte minst barnens ochde ungas inställning till omvärlden, I har man startatvärldens första sjukhus för TV-skadade barn. Initiativtagaren till sjukhuset,professor , säger i ett uttalande, att problemet med TV-skadadebarn är stort. "Många barn skadas svårt av för mycket TV-tittande. Desenaste åren har jag haft 2530 fall, där grava störningar inte berott på annatän att barnen sett fel sorts program och fått en alldeles felaktig syn påtillvaron." Han slutar med att säga: "Vi har hänsynslöst utsatt barnoch ungdom för TV:s faror utan att ha forskat i vilken verkan de har." Vi har i inte heller forskat tillräckligt. Vi vetför litet om verkningarna på såväl kort som lång sikt av s. k. underhållningsväldi TV, av filmer som ger impulser till stillöshet och brottsliga beteenden, avsådana som rymmer nedbrytande sexualpropaganda eller förhärligar alkoholseden för att nämna några exempel. Om det är riktigt att massmedia påverkarmänniskors inställning och beteendemönster måste det påverka valet av program it. Det är visserligen svårt att avgöra vad som är skadligt eller inteskadligt, men vi måste ändå vara beredda att försvara de grundläggande värderingar, som alla är överens om - respektenför andras liv och tron på rättssamhället. "Svårigheterna bottnar i första hand i att vi harotillräckliga kunskaper om hur individen påverkas av upplevelser genom TV.Forskningen kan åtminstone inte f. n. bindande och entydigt klargöra om programsom innehåller våldsinslag är skadliga för tittaren eller inte. Både forskningsresultatenoch forskarnas personliga åsikter går starkt isär. ärsjälvfallet beredd att utforma sin programverksamhet med hänsyn tillvederhäftiga och av vetenskapen allmänt accepterade forskningsresultat. "Så skrev en tidigare radiochef som svar på ett brev om dessa problem. Även detta visar enligt min mening, att vår forskning pådetta mycket viktiga område inte nått fram till resultat som kan sägas varaklart vägledande. Uppfattning står mot uppfattning. Det måste vara angelägetatt få klarlagt - så långt detta låter sig göra - i vilken utsträckningmassmedia, och då särskilt film och TV, påverkar människors beteenden ochhandlingsmönster. Under åberopande av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr utbildningsministern få ställa följande frågor: Vill herrutbildningsministern redogöra för omfattningen av den forskning som förnärvarande bedrivs i vårt land i fråga om massmedias påverkan på människorsbeteenden och handlingsmönster och de resultat som forskningen har redovisat? Vad vill herrutbildningsministern göra för att åstadkomma en vidare forskning för attdärigenom om möjligt nä fram till "vederhäftiga och av vetenskapen allmäntaccepterade forskningsresultat"? Denna anhållan bordlades. § 10 Interpellation nr 52 ang. innebörden av bestämmelserna om statsbidrag till vuxenutbildningen Ordet lämnades på begäran till HerrWIKLUND i (s), som yttrade: 1 anledning av bl. a. motionen 1309 är 1971,väckt i anslutning till Kungl. Maj:ts proposition nr 1971 angåendevuxenutbildning, uttalade utbildningsutskott (UbU 1971:13): "Utskottet vill understryka vad i motionerna 1971:199och 1971:1309 uttalats om betydelsen av god information och studierådgivning.Såväl information och studierådgivning liksom också den upp.sökandeverksamheten är väsentliga led i den aktiva intagningsverksamhet som åsyftasmed det i propositionen föreslagna statsbidraget. Beträffande yrkandet omutvidgad användning av det 2-procentiga schablonbidraget vill ut.skottetunderstryka betydelsen av en ökad studieaktivitet bland kortutbildade. Sammatankegångar återfinns i LOVUX-rapporterna. Utskottet får med hänvisning tilldet ovan anförda och med instämmande i motionerna som sin mening betona viktenav att schablonbidraget får användas för uppsökande verksamhet inklusivestudierådgivning inom dessa grupper." Riksdagenanslöt sig till utskottets betänkande i denna del. I kungörelsen om och statlig vuxenutbildning (SFS197 1:424) lyder 83 §: "Till kostnader för intagning av elever till kommunalvuxenutbildning och därmed sammanhängande åtgärder utgår statsbidrag med beloppsom för hela landet motsvarar av statsbidraget till lönekostnadenligt 81 §. Vid bestämmande av statsbidraget skall ej beaktas kostnad föravgift enligt förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. Av statsbidraget utbetalar utan rekvisitionett belopp som motsvarar av kommuns lönekostnad vid slutet av varjekalenderhalvår. Om återstoden av statsbidraget meddelar Kungl. Maj:tsärskilda bestämmelser." I vissa kommuner i landet har sagda paragraf tagits somförevändning för vägran att till lokalt verksamma folkbildningsorganisationerutge bidrag för deras uppsökande verksamhet bland vuxenstuderande. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag omkammarens medgivande att till hert statsrådet få framställa följandefråga: Är statsrådet beredd medverka till att rådande oklarhet ifråga om innebörden i beslut beträffande utvidgad användning av det2-procentiga schablonbidraget undanröjes? Denna anhållan bordlades. § 11 Interpellation nr 53 ang, finansieringen avprojekterade utbyggnader vid Ordet lämnades på begäran tUl (vpk), som yrtrade: eller inte för Järnverki ? Den frågan är för många NJA-anställda liktydig med frågan: Framtideller inte för NJA? NJA genomför just nu sitt investeringsprogram -70, Tilldetta har vid olika tillfällen beviljat medel. Vid fjolårets riksdagbehandlades ett förslag från industriministern om lån och bidrag om tillsammans62 , och vi fann från vpk-gruppens sida vid det tillfället attförslaget kunde antas som ett steg på vägen till en sådan utbyggnad avjärnverket som vi verkat för. Vi förutsatte emellertid att den dä aktuella satsningenskulle följas av ett fortsatt och maximalt stöd till järnverketsvidareutbyggnad. är återigen ett investeringsbehov aktuellt. Skulle dettainte bli tillgodosett kan företaget återigen hamna i den ogynnsamma situationsom de senaste investeringsinsatserna ändå bidragit till att förbättra. Detplanerade koksverket skulle betyda en välbehövlig injektion för järnverket ochen ordentlig förstärkning av dess ekonomi. NJÄ;s bedömningar av projektet visargynnsamma förutsättningar inte bara för företaget självt utan också i andraavseenden. Enbart det förhållandet att produktionen av koks skulle befria NJAfrän behovet att inköpa olja och kol skulle ge den svenska handelsbalansen envinst på 75-80 miljoner . Investeringsbeloppet har, enligt Nr 22 tidningsuppgifter, bedömts vara såstort att beslut i frågan är svårt att Tisdaeen den ' '°' Statsföretag, detta sett mot bakgrunden av Statsföretags 15februari 1972 investeringsbehov inom olika delar av sitt verksamhetsområde. -------------------- prioritering av insatserna som därvid måste komma i fråga borde självklartställa i centrum, inte minst med tanke på den uppenbaralönsamheten i det aktuella projektet och på den förstärkning av företagetslikviditet med bättre förutsättningar till egen finansiering som kommer tillstånd efter det att investeringen betalat sig, vilket beräknas ske så snart somefter . Tveksamheten när det gäller att tillmötesgå NJA:sinvesteringskrav visar återigen hur litet företagets regionalt avgörandebetydelse beaktas från rnyndigheternas sida. Ändå torde det stå helt klartvilken betydelse järnverket haft för genomförda lokaliseringar placeringen av Scania-Vabis filialenhet till är ett exempel och likaklart är att en riktig utveckling vid NJA skapar gynnsamma förutsättningar förlokalisering av ny verkstadsindustri till orten. Över huvud taget torde detvara obestridligt att utvecklingen inom det norrbottniska näringslivet i storutsträckning kan och måste baseras på NJA. De lokaliseringspolitiska aspekterna borde i detta fallväga så tungt att redan möjligheten att bereda 200 nya arbetstillfällen i ettlän med speciellt stora sysselsättningsproblem skulle vara skäl nog attbehandla investeringsfrågan positivt. Möjligheterna till lokaliseringsstödmåste självfallet i första hand utnyttjas, men därvid borde bidragsandelen ökastill hälften av kostnaderna. Vpk har i andra sammanhang anvisat möjligheten attanvända medel ur AP-fonderna för finansiering av angelägnaindustrietableringar. Även i fallet NJA borde den möjligheten prövas. NJA bordeför det angivna ändamålet kunna beviljas särskilda lån ur AP-fonderna pägynnsamma villkor. har länge nog släpat efter iutvecklingshänseende. Dess karaktär av underleverantör till andra järnverk harinte främjat utvecklingen. De gjorda investeringsinsatserna hardock gett företaget en bättre position och denna tendens måste förstärkas istället för att återigen hejdas. Därför krävs positiva beslut . 1 dettasammanhang bör också frågan om en upprustning av arbetsmiljön inom företagetaktualiseras och medel reserveras för att av NJA skapa ett företag där deanställda bereds en arbetsmiljö som stimulerar till ökad produktion utan ökadefysiska och psykiska påfrestningar. Det bör ligga i industridepartementets intresse att viaStatsföretags ledning ingående diskutera en upprustning av arbetsmiljön isamband med nu pågående utbyggnader vid järnverket. Planeringen av en sådanupprustning bör genomföras i samråd med de anställda och medel härför utgåenligt principerna för lokaliserings.stödet och om sä erfordras också här genomlån från AP-fonderna. Mot bakgrund av det anförda och med hänvisning till denaktuella situationen vid ber jag om kammarens tillståndatt till herr industriministern få ställa följande frågor: Vill statsrådet informera om sin syn på möjligheterna attfinansiera de 12 projekterade utbyggnaderna vid NJA,i första hand koksverket? uttala sig om möjligheterna att bevilja särskilda lån ur Nr 22 AP-fonderna till denna finansiering? Hur ser statsrådet på de i utbyggnadssammanhanget nödvändiga ir Denna anhållan bordlades. § 12 Interpellation nr 54 ang. beslutad utlokalisering avstatlig verksamhet Ordet lämnades på begäran tUl HerrWIJKMAN (m), som yttrade: riksdagsbeslut angåendeomlokalisering av viss statlig verksamhet tillkom efter en ytterst knapphändigsakbehandling. Sålunda förelåg inte försök till en totalkalkyl över vadutflyttningen skulle kosta, än mindre vilka vinster som skulle kunna uppnås ioch med en omlokalisering. Finansministern anförde i sin motivering att"de avsevärda fördelarna ur regionalpolitisk synvinkel är fullttUlräckliga för att motivera de ökade kostnader och problem som en omställnmgav detta slag nödvändigtvis för med sig". Vad fördelarna bestod iuttrycktes i allmänna ordalag," de problem och kostnadsökningar som skullekomma att inställa sig förbigicks nästan helt. Åtskilliga remissinstanser pekade på möjligheten attdecentralisera vissa funktioner inom den statliga verksamheten som ettalternativ till utflyttning. Dylika tankegångar återkommer i diskussionernaomkring en eventuell andra omlokaliseringsetapp. Undersökningar visar att enutflyttning kommer att ställa sig mycket dyrbar för ett flertal av de verk somär aktuella inför etapp 2, och det sannolika är att samma förhåUande gäller förde verk för vilka beslut om utflyttning redan fattats. En rad skäl talar i själva verket för en omprövning avtidigare fattat beslut i frågan. Utöver kostnadsproblemen framträder specielltde personalpolitiska aspekterna. Det är alldeles uppenbart att en stor del avden personal som omfattas av redan fattat be.slut om utflyttning är direktmotståndare till en utflyttning och uppfattar beslutet som ett klart övergreppfrän arbetsgivarens sida ur rent demokratisk synvinkel. Följande argument och sakförhållanden kan anföras för enomprövning av frågan om omlokaliseringen: Utflyttningen kommer att kosta miljardbelopp Vid omlokaliseringsbeslutet i fannsinga beräkningar gjorda över vad en utflyttning skulle kosta för respektiveverk. Detta kritiserades mycket hårt men påverkade dess värre icke riksdagensställningstagande. De kostnadsberäkningar som utförts inom vissa verk inför eneventuell etapp 2 visar på utomordentligt höga kostnader, både på kort och sUct. Engångskostnaderna per anställd beräknas av televerkettill ca . Därutöver räknar verket med extra kostnaderom sammanlagt ca . räknar medöver i extra kostnader perioden /73 1978/79 och ca550 i utgiftsökningar . räknar med ca iengångskostnader och därtill ca i effektivitetsminskningarsamt minskade intäkter som framtida konsekvenser av en utflyttning. Någonekonomisk utvärdering över vad den redan beslutade omlokaliseringen kommer attkosta är icke gjord.