prot · FV0976 · 1972-12-31 00:00:00 — 9 mai 1972 "För förläggning av högre teknisk utbildning liU talar ------------------ sammaallmänna skäl som jag tidigare redovisat beträffande , 1 fråga ° om motiven och förutsättningarna för all förlägga högre teknisk * utbildning lill SkeUefteå bör, såsom både norrlandsberedningen och ' * remissinstanserna framhåUit,beaktas den livskraftiga och differentierade " industri som finns i regionen.Industripolitiska skäl talar sålunda starkt för atthögre teknisk utbUdning förläggs lill , Utbildningen bör få ensådan inriktning alt den bidrar tUl den industriella utvecklingen i regionen.Planeringen för utbildningen bör liksom i samordnas med planeringenav andra resurser för teknisk utveckling och forskning," Mot bakgrund av dessa intentioner, som också underströks iriksdagens uttalande, har det varit och är något otillfredsställande att detför del ännu inte hänt något konkret i den här frågan. Den motion nr 1100, som jag under allmänna motionstidenväckte, skall ses mot bakgrund av detta förhållande, I molionen har jag begärtatt det brådskande behovet av en teknisk högskoledel i skallunderstrykas av och vidare alt en utbildningsenhet för s, k,företagsingenjörer med yrkesteknik som specialitet måtte inrättas i ,Aktualiteten av elt sådant yrkande har inte minskal sedan Kungl, Maj:lsproposition nr 37 avgivits. Man får en känsla av atl i de härsammanhangen belyses med aUt kraftigare sken, medan inte alls blivitföremål för samma intresse, har vid besvarandet av min motionhänvisat till organisationsutredningens och U 68 :s pågående arbele. Jag ärnaturiigtvis inte till freds med detta men kommer ändå inte atl yrka bifalllill motionen. Jag vill gärna säga att jag i utskottets skrivning tolkarin ett fasthållande vid vad regering och riksdag i principförslag och principbeslutklart uttalat. Näringslivet och de kommunala myndigheterna i all statsmakterna gör sin plikt den atl slå vid de ord som jag iböfian av delta anförande citerade ur stalsrådsanförandel. Men, fru talman,konkreta åtgärder för att förverkliga utfästelserna brådskar, 1 della anförande uistämde herrarNilsson i (c) och () samt fm (). Vi har atl behandla proposition 37 om enutbyggnad av den tekniska högskoleenheten i , Jag kan till atl börja med konstatera alt vi i ärganska tillfredsställda med alt utbyggnaden av den tekniska högskolan sker iden takt som fastslås i propositionen. När manskall starta en högskola från böfian och framför allt pä ell nyttställe är del många av dem som deltar i planläggningen som menar att manskall ta de chanser som finns att försöka komma in på nya linjer 78 vid uppläggningen avundervisningen. Del är också vad som sker när del gällerhögskolan i , Man vill redan från början se fill att den fåren annankaraktär än t, ex, tekniska högskolan i , Bl, a, flyttas sektionen förbergsvetenskap lUl den nya högskolan. Den sektionen skall där delas; det skallbli en Unje för mineral- och prospekteringsteknik och en för berg- ochanläggningsteknik. Då utredningen sändes på remiss uttalade en radremissinstanser att man borde bygga ut ytterligare så att man finge enbiträdande professur i bergmaskinteknik. De som varit inne på den linjen ärSvenska bergs-mannaföreningen och , ochuniversitetskanslersämbetet har ställt sig bakom detta förslag. Man menar altdet föreUgger speciella förhållanden när del gäller gruv- och bergshanteringen.Vi vet ju att det alltid är besväriigare att utöva en teknik under jord medalla de risker detta medför i form av buller, avgaser från motorerna och dendammbildning som är förenad med behandlingen av berg. Man menade all det bordetillsättas en forskningsfiänst, framför allt i bergmaskin-leknik, för atttillvarata alla de möjUgheter som finns att utveckla maskinerna så att de bliranpassade till människoma, Alla vel att det är svårt att få fronlarbelare tUlgruvorna. Trots atl del finns många lusen arbetslösa i annonseradesför i hela den svenska rikspressen efter bergsarbetare tillKiruna, Just lill bergsfronten är det svårt all få arbetare; del är bullret ochframför allt dammet som avskräcker. Från gruvteknikens område framhålls attenda utvägen är att söka få fram maskiner som kan befiänas på avstånd genomnågot slag av fjärrstyrning. För detta fordras konstruktörer, och del är vad vimotionärer har velat framhåUa, Många arbetsmiljöproblem inom gmvhanteringenskulle kunna lösas genom forskning på delta område. Därför är del inte enteknisk fråga ulan en arbetsvetenskaplig angelägenhet alt få en forskning tillstånd. Om institutionen flyttas från , där man har haft småmöjligheter tiU praktiska studier, lill där det finns gruvor i bådeVästerbotten och , borde det bli rika möjligheter att på ort ochställe bedriva en forskning som vore till gagn för gmvhanteringen. Bakom motionenstår riksdagsmän från fyra partier representerande framför allt ,, och . Utskottet har inle velat biträda förslaget utan anser attden förstärkning och uppbyggnad som sker är tillräcklig. Jag har ingen möjlighetalt få med på någon annan linje än utskottets, men eftersom vi haruniversitetskanslersämbetet bakom oss, hoppas vi kunna återkomma i frågan. Dåden föreslagna professuren skulle inrättas från kan fråganlösas även om den behandlas först vid nästa års riksdag. Men det vore bra omdenna forskning och utbildning kommer med redan från början vid tekniskahögskoleenheten i , Jag hyser den förhoppningen alt detta ärende nästagång kan bli föremål för remissbehandling så att utskottet får bättremöjligheter att ta ställning. Jag beratt i övrigt få instämma i utskottets förslag. Högre teknisk utbildning och forskning i I dettaanförande instämde (). Tisdagen.den 9 maj 1972 Stöd tiU kollektiv skogsteknisk forskning m. m. HerrWIKSTRÖM (fp): Bara några korta kommentarer i anledning avdessa två anföranden. har att ta ställning tUl ett förslag, sominnebär en mycket kraftig utbyggnad av den högre tekniska utbUdningen ochforskningen i . i tar upp frågan om den högretekniska utbildningen i . har ännu inle lagtfram något förslag på den punkten, och jag tycker knappast det finns någonanledning att dölja att vi vid vårt besök i fick ett intryck av att justdenna fråga är utomordentligt komplicerad; organisationskommittén vUl i ochför sig försöka tillmötesgå de framställda önskemålen men har inlefått klart för sig hur man i så fall skall gå till väga. I utskottet har rått enighet om att man inte kantillmötesgå dessa önskemål, eftersom del inte finns något underlag frånorganisationskommitténs sida för vare sig positivt eller negativtställningstagande. tar upp frågan om en biträdande professur iberg- och gmvmaskinteknik. Inte heUer den professuren har aktualiserats avorganisationskommittén, och utskottet har inte kunnal finna några skäl allfrångå den samlade bedömning som Kungl, Maj:l har gjorl på denna punkt. Viskall inte heller här glömma att det är en utomordentligt omfattande utbyggnadsom nu sker. Jag beratt få yrka bifaU lUl utskottels förslag. Hert i (c): Jag konstaterar med tillfredsställelse atlutskottets ärade talesman inte har anfört någonting som motsäger den tolkningav utskottets skrivning som jag gjorde. Överläggningen var härmed slutad. betänkande nr 24 i anledning avmolion angående gymnasieinspektionen Jordbruksutskottels betänkande nr 20 i anledning av motion om förstärkt ställning för ämnet kooperation vidlanlbrukshögskolan Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. §23 Stöd till kollektiv skogsteknisk forskning m, m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 23 i anledningav Kungl, Maj:ts proposition 1972:53 angående stöd tUl kollekliv skogstekniskforskning m, m, jämte motioner. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1972:53 under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokoUel över jordbruksärenden för den 10 mars 1972föreslagit att 1, bemyndigaKungl, Maj:t att godkänna avtal angående stöd tUl kollekliv skogslekniskforskning i enlighet med vad som anförts i propositionen, 2, till Stöd tUlkoUektiv skogsleknisk forskning för /73 under nionde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av , 3, tiU Skogligforskning för /73 under nionde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . Stöd tiU kollektiv skogsteknisk forskning m. m. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "1 propositionen föreslås att Kungl, Maj:t bemyndigas godkännaavtal meUan staten och Stiftelsen om stöd till kollektivskogsleknisk forskning. Förslaget innebär en samordning och utbyggnad av denskogstekniska forskningen i , Enligt avtalet, som gäller för budgetåren1972/73-1974/75, skaU staten bidra med och stiftelsen med14 till finansieringen av ett forskningsprogram på totalt för treårsperioden. Programmet omfattar skogsteknisk forskningrörande bl, a, anläggning, skötsel och avverkning av skog, transport av virkesamt arbetarskydds-och miljövårdsfrågor i anslutning till skogsarbetet. För attansvara för programmets genomförande inrättas en särskUd nämnd kaUad nämndenför skogsteknisk forskning," I detta sammanhang behandlades dels motionen 1972:727 avfru m, fl, (fp), dels motionen 1972:1570 av herrar () och Nisser(m), dels molionen 1972:1617 av m, fl, (vpk) vari föreslagits alt i anledning av propositionen 1972:53 skulleuttala att i forskningsprogrammet miljö- och arbelarskyddsfrågornaerhöU en framträdande plats, jämväl att pågående forsknings- ochutvecklingsarbete om en vidareförädling av råvaror påskyndades och erhöll ökade resurser i syfte atl ge bortrationaliserade skogsarbetare sysselsättningi sin hembygd, samt att löntagarna och deras organisationer tUlförsäkrades eltavgörande inflytande i den föreslagna . 1, bemyndigadeKungl, Maj:t att godkänna avtal angående stöd till kollektiv skogstekniskforskning i enlighet med vad i propositionen anförts, 2, lämnademotionen 1972:727 utan åtgärd, 3, lämnademotionen 1972:1570 utan åtgärd, 4, lämnademotionen 1972:1617 utan åtgärd, 5, tUl Stöd tUlkoUektiv skogsteknisk forskning för /73 under nionde huvudtitelnanvisade ett reservationsanslag av . Stöd tiU kollektiv skogsteknisk forskning m. m. 6, liU Skoglig forskning för /73 undernionde huvudtiteln anvisade etl reservationsanslag av . Reservation hade avgivils av herrTakman (vpk), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl, Maj:t tiU kännavad reservanten anfört i anledning av molionen 1972:1617, (vpk): Bakgrunden lUl såväl motionärernas somreservantens ställningstagande till den proposition och del belänkande somföreligger om stöd till kollektiv skogsteknisk forskning är alt vi anser atlprofil- och lönsamhetstänkandet har fått alltför stort utrymme på bekostnad avandra mycket väsentliga ting. Vi ställer oss över huvud taget synnerligentveksamma till denna sammanblandning av privatkapitaUstiska intressenter ochden forskning som måste ha fill uppgift att vara lill nytta för hela samhälletoch för massan av medborgare. Denna tveksamhet grundar sig framför allt på detfaktum atl om del skaU bedrivas forskning som har människornas och helasamhällets bästa för ögonen måste denna forskning obönhörligen komma i konfliktmed kortsiktiga vinst- och exploateringsintressen. Erfarenheter från mångaolika områden har redan lärt oss att de intressekonflikterna ofta"löses" på etl sådant sätt alt profitlänkandet segrar. När det gäller den kollekliva skogslekniska forskning somhär är aktuell är del inte bara de kapitalistiska gmpperingar som äger skogenoch skogsindustrin som får elt starkt inflytande, utan del får ocksåverkstadssidan. Sammantaget uppfattar jag dessa båda som en myckel starkpåtryckningsgrupp, som sannerligen inte saknar inflytande i samhället och somhittills har använt sin maktställning på etl sätt som har gjort människor bådeförskräckta och vredgade det är elt faktum att makten har använts på etlsådant sätt att stora naturliga värden har raserats och hela bygder åsamkatsstora skador. Jag lever själv i ett skogslän och har bevittnatkonsekvenserna av skogsbolagens makt. Min hobby och min avkoppling, liksommånga andra norrbottningars, är atl ströva i skog och mark. Många delar dettaintresse med mig. Men vad ser man? Jo, en vandalisering som är fruktansvärd. Ivissa trakter av skogslänen i kan man finna väldiga områden därstumparna efter död björkskog sticker upp som anklagande fingrar mot himlen.Man träffar jägare som med saknad talar om forna tiders tjäderspel ochrikedomen på skogsfågel i trakter där allt nu är tyst och öde. Så harskogsbolagen huserat; hormoslyr, död och förödelse istället för någon tanke påframtiden. Det ser ofta ul i skogen som där kriget har gått fram. Detta är inget lokalt problem. Vpk-riksdagsmannen i har liknande erfarenheter. Han skildrar i en motion, sombehandlas i annat sammanhang, hur det maximala lönsamhetstänkandet inneburitatl skogsvården har misskötts. Skogsbolagen har inle brytt sig om att dika ochröja i ungskogen eller all rensa hyggen, och de slarvar också mednyplanteringen. Det finns mänga exempel som kunde anföras i denna debattför alt påvisa hur skogsbolagen har använt sin makt och sitt inflytande. Listanskulle bli lång, och den skulle inte se vacker ut. Den skulle handla omhänsynslös exploatering, kalhuggning, förbuskning, vandalisering ochhänsynslöshet mot människoma och den miljö de lever i, 1 bilden finns också denmaskinella expansionen, som helt har gått ut på att skogsbruket skall vara sårationellt som möjligt och att ingenting får hindra denna strävan, 1 spåren av den maklpoUtiken från skogsbolagens sidafinner man inte bara en förstörd mUjö ulan också att människor görs arbetslösa,rationaliseras bort. Äldre skogsarbetare får en spark i ändan därför att deinle längre är lönsamma. Del är alltså på det sättet som profitlänkandet ochskogsbolagens maklmissbmk har fungerat, och någon förändring i själva länkandeltorde knappast ha skett. Jag skall inle gå längre för att beskriva delta del ärkända fakta men jag har velat säga det för att därmed understryka atlskogsbolagens, storkapitalels, handläggning av frågor som berör skog och mark,miljö och människor sannerligen inle är något föredöme. Därmed menar jag ocksåatt sammanflätningen av skogskapital och forskning inte är så särdelesförtroendeingivande. Del bästa vore egentligen all skogen och skogsindustrin,liksom forskningen, stod under samhällets inflytande och dominans. Dithän harvi emellertid inte nått, och därför anser vi all i varje fall böruttala mycket bestämda direktiv för denna skogslekniska forskning. Vi anser,som vi skriver i motionen, atl bör uttala sig för alt det aktuellaforskningsprogrammet bör prioritera de rent samhäUeliga och mänskligaaspekterna inom det moderna skogsbruket, I molionen framhåller vi också alt det är löntagarnasintressen som måste sältas i förgrunden och inte skogsbolagens ambitioner attuppnå maximal profit. Jag anser inte att den målsättningen finns ipropositionen eller i utskottets skrivning - i vart fall framgår det inleklart. Där finner man i stället en rad formuleringar om alt man måsle"trygga skogsbrukets lönsamhet" och att del krävs "högralionaliseringstakt". Och i remissvaren finner man att"industriföretagen måsle koncentrera sina insatser på de områden därfömtsättningar för bästa ekonomiska resultat föreligger". Så ser alltså makthavarna inom skogsbmket på sinmålsättning. Skall man mol den bakgrunden få lill stånd en forskning som harandra värderingar som gmnd förefaller del mig helt nödvändigt all riksdagenockså uttalar mycket bestämda direktiv. Jag delar inte alls den uppfattning somligger bakom den formulering i utskottets belänkande där det heter attriksdagen i delta sammanhang inle skaU göra uttalanden som binder användningenav ifrågavarande fondmedel. Jag lycker tvärtom att det är vår skyldighet altgöra uttalanden som binder forskningen på ett sådant sätt att den framför aUtgagnar folket och inte ställer skogsbolagens intressen i förgrunden. Med folkel menar jag bl, a, de människor som bor i dessabygder och inte minst de som är direkt berörda i sitt dagliga arbete dvs,skogsarbetarna. Del är, som jag framhöll tidigare, de grupperna som har Stöd tiU kollektiv skogsteknisk forskning m. m. Stöd tiU kollektiv skogsteknisk forskning m. m. fåttbetala för rationaliseringen i skogen. De har fått göra det på ett mer markantsätt än arbetare i andra branscher. De har fått betala rationaliseringen inlebara genom inköp av motorsågar och andra verktyg ulan också till priset av sinaliv. Hetsen och jäktet för atl hålla en någorlunda hygglig förtjänst ärfaktorer som ligger bakom det förhållandel atl skogsarbetarkåren har enolycksfallsfrekvens av drygt 50 fall per miljon arbetstimmar. Genomsnittet inomövrig industri är 20 fall per miljon arbetstimmar. Tekniken har inneburit ökade förtjänster för skogsbolagenmen för skogsarbetarna ökade risker för Uv och hälsa. Jag tänker inte bara påolycksfallen, varav åtskUliga kan föras på den utökade mekaniseringens konto,utan också på alla de smygande risker som skogsarbetarna utsätts för:kärlkramp, buUerskador och hälsorisker i samband med avgasröken. Denframväxande tekniken har utformats med ytterst litet hänsynstagande till demsom arbetar och med lika Utet hänsynstagande lill miljön, som på sina håll istor utsträckning redan har raserats och förstörts. finns det, efter aUt som har skett, ett opinionstrycksom man måste la hänsyn lill i viss utsträckning också från skogsbolagens sida.Men det vore ju naivt att tro, tycker jag, att deras synsätt på något sätt harförändrats. Varje förändring till det bättre måste tvingasfram, och det kan bara ske genom att löntagarna tillförsäkras elt avgörandeinflytande på alla områden, också när det gäller forskningen. Det är därför somvi i motionen och i dr reservation trycker särskilt hårt på atllönlagarna måste tillförsäkras ett avgörande inflytande i den särskilda nämndsom bUdas för att samordna forskningsarbetet. Formuleringen att ansvaret förforskningsprogrammets genomförande bör åvila ett organ vars huvudmän är såvälstaten som de berörda branscherna ger ingen garanti för att så kommer atl blifallet. Vi anser i stället att bör understryka angelägenheten avbestämmelser, som tryggar ett dominerande och allsidigt löntagarinflytande. Slutligen: Vi anser att i det aktuella forskningsarbetetkan man inte gå förbi den primära frågan om hur man skall skapa sysselsättningåt alla de skogsarbetare som rationaliseras bort genom den ökaderationaliseringen och mekaniseringen i skogen. Det kan bara ske på elt sätt,nämligen genom alt man skapar förädling och industriell bearbetning av olikaslag, så att människorna kan få arbete i sin hembygd. På det området harskogsbolagen också visat sin makt och hänsynslöshet genom kalhuggning och genomandra former av rovdrift, som undermineral den sysselsättning som skogentidigare har gett. Och man har inte brytt sig om att skapa ersättning. Jag lycker att del vore en primär uppgift för skogligtforskningsarbete atl söka finna ut på vilka sätt man skall ge arbete åtmänniskorna i de bygder som har tUlfört både statskassan och del enskildanäringslivet väldiga rikedomar . Utskottet anser alltså inte att skall bindaanvändningen av ifrågavarande fondmedel. Vi har en helt annan åsikt, nämligenden att man skall binda forskningen; prioritera så atl det framför allt är demänskliga och samhäUeliga aspekterna som ställs i förgrunden, inteprofitlänkandet. Del finns visserligen många positiva formuleringar i utskottetsbetänkande - det vUl jag gärna erkänna - som tyder på atl man också har ensådan strävan från det håUet, men med del enskilda näringslivels inflytandeöver forskningsprogrammet har man all anledning att befara atlproduklionskapacitetet per capita och lönsamhetstänkandet blir detdominerande. Den typen av forskning har vi nog av. Jag yrkar därför bifall tillreservationen av , i Skegrie (c); Jag lycker att överdrevavsevärt, när han ville göra gällande att utskottet bara har tagit hänsyn tillbolagens profilinlressen och bortsett från andra intressen som också kanfinnas: arbetskraftens, miljövårdens etc. har kanske läst förmyckel av utredningens förslag och remissvaren. Av departementschefensuttalande liksom av utskottets uttalande framgår tydligt del vill jag bestämtpåslå - att man tagit klar ståndpunkt för arbetskraftens och miljövårdensintressen. Jag vUl först citera etl litet stycke av vaddepartementschefen uttalar: "För att skogsbmkets lönsamhet skaU bibehåUaspå en konkurrenskraftig nivå internationellt sett krävs en högrationaliseringstakt också i fortsättningen. medför den snabbautvecklingen problem i många avseenden. Det är därför nödvändigt attralionaliseringsarbelet sker under hänsynslagande till bl, a, skogsarbetarnasintressen samt biologiska och miljömässiga faktorer. Härvid är det särskUt angelägetatt hänsyn tas lill behovet av att bereda medelålders och äldre skogsarbetarefortsatt sysselsättning i ett högmekaniseral skogsbruk. Vidare måsteolycksfallsfrekvensen i skogsarbetet minskas," Vi understryker detta i utskottsbetänkandet, och säger därbl, a,: "Forskningsprogrammet syftar sålunda dels tUl att främjautveckling och effektivisering av skogsbruket, dels tUl att förbättra säkerhet,hälsa och trivsel för skogsbmkets arbetskraft och att tillvarata möjligheternaall bereda sysselsättning för äldre arbetskraft och partiellt arbetsföra, delsockså lill att anpassa den skogstekniska utvecklingen till miljövårdens krav.Bl, a, kommer såsom redan nämnts biologiska aspekter att beaktas i dettaarbete," Del är etl mycket positivt uttalande just med avseende påde tankegångar som här företräder. Vi kan inte bortse från att skogsbrukets konkurrenskraftinternationellt sett måste bibehållas och detta inte minst därför attskogsbruket är en av vårt lands största exportnäringar. Därför är det myckelviktigt alt vi har ett rationellt skogsbmk. Det är ju endast ett rationelltskogsbruk som kan uppehåUa en sådan konkurrenskraft att tryggheten för deanställda blir något så när säkrad. Ur samhällsekonomisk synpunkt är det också mycket betydelsefulltatt vi har rationella driftformer i skogen. Därför är givetvis forskningenkring produktionsproblemen av mycket stort värde. Ser man negativt på denforskning som gäller produktionen, då beaktar man faktiskt inte deras problem,som har sin utkomst från skogen. bör det inle och behöver inte heller råda något somhelst motsatsförhållande mellan forskningen tiU den del som avsersjälva Stöd tiU kollektiv skogsteknisk forskning m. m. Stöd tiU kollektiv skogsteknisk forskning m. m. skogsarbetetsteknik och den del som avser de anstäUdas förhållanden och den lönsamhet somskall finnas i skogsbruket på alla delar. Jag tror atl alla dessa intressen ärså pass nära sammanvävda all man inte behöver dra upp skUjeUnjer mellan dem. Tvärtom är motionärernas och reservantens önskemål vältUlgodosedda i vad utskottet har skrivit. Det gäller också frågan om deanställdas inflytande. Enligt utskottets förslag skall Kungl, Maj:t fastställade stadgar som skall gälla för forskningsnämnden, och utskottet har klart sagtatt man utgår ifrån att dessa blir så utformade atl de möjliggör en godrepresentation förde anställda. Med dettaber jag att få yrka bifall lUl utskottets hemstäUan, (vpk) kort genmäle: Jag vUl påpeka för utskottets talesman att jaginle sade att utskottet enbart har prioriterat lönsamhetstänkandet. Men jagansåg, och det vidhåller jag fortfarande, att del har fått för stark tonvikt ibetänkandet, både i formuleringar och i allmän inriktning. Jag befarar ocksåatt skogsbolagens inflytande i det här forskningssamarbetet skall ha negativaeffekter i följe därför att jag, som jag förut anförde, också har bevittnat hurde har använt sin makt och sitt lönsamhels-tänkande. Vi är självklart inte emot att svensk skogsindustri har engod lönsamhet, att ett rationellt och lönsamt skogsbruk bedrivs. Vi ärnaturligtvis inga maskinkrossare. Jag vUl ju heller inte tillbaka lill den liddå man bara hade timmersvansen i skogen och slet som ell djur tUlsammans medhästarna. Den situationen utmålas av en del som en idyU, men de som talar omden tiden som en idyll vet naturligtvis inle vad de pratar om.