prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — Får jag fråga utskottets vice ordförande: lokaliseringspolitiska aspekterna över även när det var tal om att placeramyntverket, inte i inom stödområdet - som utskottet föreslagit - utani ett annat, redan överhettat område? Ännu mera betänksam blev jag när utskottets viceordförande i sitt fortsatta inlägg sade, att det finns ingen ort norr omDalälven som man inte kan finna ett bättre alternativ till söder om -om jug fattade honom rätt; ungefär så föll orden. Det är enligt min uppfattning Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet - och jaghoppas att i varje fall ledamöterna på Norrlandsbänkarna delar den - allvafUgaord med tanke på den betydelse som den delen av landet har för vär försörjningöver huvud taget. Dessutom finns det åtskilliga exempel, , på har flyttat ut t. o. m. statliga och i varie faU privata företag, ellerdelar av företag, tUl , där man ur både samhällsekonomisk och personellsynpunkt är helt nöjd och tUlfredsställd med utflyttningen. iTvärålund erinrade om . Det finns många fler exempel bland de enskUdaföretagen -, osv. Vidare sade - och det är naturligtvisriktigt att det är många av de anställda som är nöjda med den utlokaliseringsom har skett. Det hoppas jag innerligt, och jag hoppas att det blir många flersom blir nöjda med att flyttas ut t. o. m. tUl Norrlund, om vi lyckus få någrusådana förslag framöver. Men sade utt vi måste haklart för oss att det kommer att kosta pengar. Ja, , det är judärför som moderutu sumlingspurtiet är så ungeläget om utt få enparlamentariskt sammansatt kommitté, som skall granska kostnaderna och lämnaförslag. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle; för att replikera aUtihop det härär ganska kort. Men låt mig börja med i , utskottetsordförande; jag är ju bara vice. Om vi skall ha en decentralisering som skallskötas inom verken, hur skaU vi dä kunna fä en parlamentarisk förankring av enutlokaUsering? Dä blir det ju verken självu som styr utvecklingen och ickeriksdagen, som får färdiga förslag i sammanhanget. Till i : Jug unvände det däruttrycket på gmnd UV utt i gjorde en jämförelse mellunregionen och de fyru nordligaste länen eUer sydöstra . Därfinns bukgmnden till yttrandet. Jag tycker att i kanvuru så ärlig utt han erkänner att de fyra nordligaste länen i vurje full ärnågot större än Säffle-Ämål; jug hur ju för övrigt alls inte nämnt någonenskild ort i de trukternu. Jug begriper inte vurför kopplude inrutionuliseringen. Jug har inte nämnt ett ord om rationalisering. Han säger attvad jag har diskuterut med domänverket är decentrulisering, och som bevis fördettu unför hun utt mun har minskat antulet revir och kronojägurdistrikt trorjag det var - från 450 tiU 300. Ja, det är ju en form av centralisering i dettusummunhung. hur centruliserut från min hembyggd till , vUketjag anser vuru tokigt, när mun hur ull skogen vid Kostu och ingenting i . När det gäller dennu minskning i domänverket från 400dänstemän till 150, som hur berört, är utredningen helt ochhållet gjord efter det att vi fattade beslut här i . i säger utt jag inte jämför plusoch minus. Fär jag frägu: Vur skaU jag jämföra plus och minus? Jämför jag plusoch minus i , så måste det bH ett klart plus för attdomänverket placeras dämppe. i har fullständigt missuppfattat mig. bara attom vi delegerar ut, blir det ju de stora länen som fär de flestuurbetsuppgifternu, och de små får färre tjänstemän för utt sköta arbetet. Dettycker jug är ganska klurt. Låt mig också sägu utt trots Skundiakon-cernensutlokalisering räknur de ju med utt hu uv sinu unställdu kvur iStockholm även i fortsättningen. Till vill jug sägu att när jag tulur omsöder kontru norr om så är det därför att jag tror utt vi måste tuställning här i . Jag säger inte detta som någonting negativt. Men gärvi ut och frågar människorna vart de vill flytta så tror jag att vi får tillsvar att de flesta verk hellre vUl flytta till nägon ort söder om ännorrom . Det är därför jag anser att vi måste fatta besluten här. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: Jag har bäde och sagt att förmig har de regionalpolitiska skälen för en förläggning tillFalun-Borlängeregionen vägt över. Dettu föranledde nu att frågumig om de inte också vägde över för . Jug hoppus utt det är enmissuppfattning från sida, eftersom jag vur en uv förkämpurnuför utt myntverket skulle förläggus till Söderhumn och eftersom vi vur heltense om det. Jug tycker att det är konsekvent att de regionulpolitisku skälenvägde över även där. frågar sedan hur det här skull gå till -utt man i verken skull komma med ett förslag om decentrulisering. Hur skull vikunnu prövu det? Jag har sagt tidigare att jag tycker utt det är självklurt uttverken självu bäst kun uvgöru till vilken nivå de kun decentruliseru centrulförvultningen.Det skull nuturligtvis ske en prövning, och jug tycker utt den prövningen skallske i sumbund med att vi tur ställning till utlokuliseringen uv helu verk ellerdelur av verk. Då vill vi ha dettu förslug från verket och prövu det. Jug tror med en decentralisering kan nå mycket bra regionalpolitisk effekt. Sedan vill jag baru säga, precis som iTvärålund, utt inte kommer det utt bli en decentralisering tUl enbartstorstadsregionerna eller till områdena i närheten av . Det är intealla verk som har länsstyrelsema som regionalkontor - det känner vi samtligatill. i (c) kort genmäle; sade utt jug hude jämförtSäffleregionen med de nordliguste länen och sydöstra . Jug kun hällamed om utt de nordliguste länen och sydöstru Götalund är störreän och norra . Men ser vi till problemen pä urbetsmurknuden,sä hur vi större problem i vär del uv lundet. () kort genmäle: Jug beklagar i allra högsta grad om jag varitotydlig. Mina frågor ställde jag, herr talmun, till utskottets vice ordförande.Jag vet mycket väl att utskottets ordförunde och jug vurit helt enigu om härberörda frågor, liksom vi förresten bmkur vuru på de ullru flestu punkter.Frågornu ställdes alltså till vice ordföranden, herr talman. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrPERSSON i (s) kort genmäle: Minskningen regionalt innebär intedecentralisering utan centralisering, säger . För mig innebär detrationalisering. Och människor kan ju ändå inte fördelas hur som helst; när manbehöver mindre folk kan mun inte hu hur mångu som helst ute i bygdernu. Det ären rationalisering det är fråga om. Resonemanget om att domänverket vuknut sent kun vi lämnudärhän. Jug bara slår fast att detta är inte en diskussion om att straffa någrasom eventuellt har sovit över, utan här är det fråga om hur vi skall utveckluskogsnäringen, bl. a. via domänverket som är ett viktigt instrument i denpolitiken här i landet. Beträffande plus eller minus frågade sedun det vi skall tänka på? Det tycker jug är typiskt för herrFagerlunds sätt att resonera. Skall vi inte ta in allt i bilden som hör hemmahär? Det är då jag menar att allt väsentligt talar för Jönköpingsalternativet. Jag viU understryka, herr talman, att det inte alls är frågaom att nonchalera Falun-Borlängebygdens behov. Tvärtom påstår jag mig, som jagsade i det förra anförandet, vara en varm talesman för att de behoven beuktus.Men låt inte denna viktigu skogsnäring, som har sådana svårigheter att kämpamed på världsmarknaden, destrueras och låt inte dess arbete försvåras genombeslut av det här slaget! Vi har inte råd med det. Och här måste man verkligen på allvar börja lyssna på vadskogsnäringens eget folk säger. Vi kan inte göru det här till någon sortsresonemung om att man varit sent ute e. d. - vi mäste se på frägan med detallvar den kräver. Tänk bort domänverket som den effektiva faktorn här och viriskerar, herr talman, betydande värden för vår skogsnäring. Det är jag heltövertygad om. i (c) kort genmäle: Jag tror att denna debutt hur gett ett mycketvärdefullt resultut om vi alla kan vara enigu om att det är ett stort framstegifall man inom den statliga verksamheten, i Hkhet med vud som hur hänt när detgäller Skundia, kan minska den centrala personalen och flytta utdessa till övriga delar av landet. Det är vackert så att man tarhälften genast. Vad gäller det antal som på detsättet kan utlokaliseras tUl och andra små län i jämförelse meddet som kan ske i större län, så tror jag fuktiskt att det specifika värdet isådunu län som Jämtlunds län och är gott och väl uv summustorleksordning som i . , län och andrastörre län. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: Jug böriar med i ochhans resonemung om Skundiukoncernen. Mun får väl dock inte glömma utt vi pä den stutliga sidanredan har en decentraliserad verksumhet genom länsstyrelsemu. Procenttulet kunjag inte exakt ange, men det är ovedersägligt att det redan finns en hel del decentruliserudverksumhet pä det stutiigu plunet. De här hur jug buru nämnt somett exempel. Sedun förstår jug inte det här med rationalisering. Jaghar aldrig kritiserat rationaliseringen inom domänverket, iStockholm. Jag tror absolut att den har varit av behovet påkaUad för attdomänverket skall kunna klara de här problemen. Jag yttrade mig om detta baradärför att tog upp ett resonemang som kunde ge intrycket att jaghade kritiserat rationahseringen; det är ju fråga om en decentralisering. Slutligen gjorde i vissajämförelser beträffande problematiken. Jag vill då bara hänvisa tiU herrGustafssons första anförande, där han sude att den industriella utvecklingen iregionen hade varit tiUfredsstäUande. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrULLSTEN (fp): De motiv som ligger bakom tanken att flytta ut statligaverk från är vi alla, såvitt jag förstår, eniga om; vibehöver göra någonting för att dämpa tillväxt, och vi behöverskapa flera sysselsättningstillfäUen i andra delar av landet. TUl detta kommerocksä att det just är förvaltningssektom som växer snabbast i Storstockholm.Medan antalet yrkesverksummu i dennu region tyvärrfinns det mte meru uktuella siffror ökade med upp emot ,ökade antalet anställda i s. k. offentlig dänsteproduktion såmycket. minskade antalet unstäUda inom tillverkningsindustrin iabsoluta tal med närmare 15 000 personer. Antalet arbetsställen förindustriarbetare minskade med 80. är alltså pä väg att få en ganska ensidigbefolkningsstruktur med växande antal anstäUda inom servicenäringar ochförvaltningar av skUda slag samt med en minskande undel industriurbeture. det läget föreslå skärpt etubleringskontroll för industrin som man hargjort på vissa håU i form av särskUd investeringsavgift och andra pålagor påindustriell verksamhet är inte nägon särskilt välriktad åtgärd. Hur pass effektivt och rimligt är det då att gå vidare påden väg som slog in på , att flytta ut hela statliga verk? Enviss regionalpolitisk effekt åstadkommer man självfullet med en sådan åtgärd.Men det är väl ändå inte rimligt att bedöma en för svensk statsförvaltning sågenomgripande reform som dettu innebär uteslutande från regionulpolitiskasynpunkter. Vi måste självfallet se vad det innebär för verkens möjligheter attfungera effektivt, och vi måste ta rimliga hänsyn till dem som är anstäUda i destatliga verken. Dessutom måste vi ta reda på vad en sådan operation kostar.För även om vi skulle väHa att se saken uteslutande ur regionalpolitiskasynpunkter måste vi ändå fråga oss vad vi får för pengurnu. Här liksom på andraområden är det rimligt att göra en bedömning uv vud ulternutivu åtgärder skullege för utbyte med samma ekonomiska insats. Men lika entusiastisk som majoriteten här i kammaren var ivåras, när regeringens utlokaHseringsförslag behandlades, lika svaltintresserud var man av att kräva den unulys som jug här buru untytt. Någrukostnuds-beräkningar fanns över huvud tuget inte unnut än sådunu som var Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet ganskaointressanta , effekten på verkens möjligheter att fullgöra sina uppgifter iden nya situationen sade man ganska litet om, och vad personalen tyckte ansåg mansig i stort sett kunna bortse från. Saken är inte förhandlingsbar, var detbesked finansministern gav. stär vi inför en undru etupp i den pluneradeutlokuliseringen. Vi vet litet mer den här gången. Kritiken här i riksdugen,från experter och frän löntugurorgunisutioner hur tvingut regeringen utt gämeru omsorgsfullt till vägu. Beurbetningen av de utredningur som gjorts uvdelegationen, uv stutskontoret och uv verken självu är såvitt jug vetfortfurunde under prövning uv delegutionen för utlokulisering, och vilkuslutsutser man där kommer att dra av materialet vet jag inte. Men för egen deltycker jag, efter att ha gått igenom en del av det mycket digru muterial somfinns tUlgängligt. att det är ulldeles uppenburt att hela dennu suk måste omprövus. I utredningsurbetet hur ingått sex frågor, somämbetsverken skall besvaru. Den förstu uv dem lyder så här; Innebär enomlokalisering med hänsyn tili verksamhetens speciella karaktär sådanamerkostnader även efter övergångsskedet, att det inte kan anses försvarligt attgenomföra en omlokalisering? Svaret pä den frågan är ett ganska entydigt ja ide verks remisser som jag hur huft tillfälle utt gå igenom, och det är litetöver hälften. Man unser med andru ord i sumtligu de fallen utt kostnuden för enutlokalisering är oförsvarligt hög. Ser man pä de beräkningar som lagts framverkar det ocksä vara en ganska rimlig slutsats. Statskontoret har sammanställtkostnadsöverväganden för 3 av de 34 verken - det gäUer , Vattenfalloch - och för enbart dessa tre verk redovisat en sammanlagdsamhällsekonomisk belastning på för en femårsperiod. Naturligtvis rör det sig här om uppskattningar medutgångspunkt i ett ganska osäkert underlag man har försökt bedöma de förseningarav projekt som kommer utt uppstå på gmnd uv omtinerud personul, ökudekontuktbehov, ökude kostnuder för de kontukter mun under ullu förhållundenmåste hu, ökude personulkostnader på gmnd uv en omfattande nyrekrytering,försämrat konkurrensläge i affärsverkens fall, flyttningskostnader och mycketannat. Men även om man räknar med en betydande felmarginal i dessa beräkningar,sä rör det sig ändå om en jättelik samhällsekonomisk satsning. För var och ensom inte satsut ull sin prestige i tunken, att en utlokulisering uv heluämbetsverk under ullu förhållunden skull genomföras, måste det te sigofrånkomligt utt frågu sig om det inte finns vettigure sätt utt drivuregionalpoHtik pä. Tu t. ex. SJ! Om den kulkyl mun gjort ur riktig skulleutflyttningen av stutens järnvägars centralförvaltning vart den nu skallflyttu kostu närmure en miHurd kronor . Det motsvururnästan vad vi ger SJ för s. k. olönsummu bundelur. Låt oss untuutt man skuUe gå ut till kommunalmän och företugure i , i , iÅmål, i , i och på andru håll i de utflyttningsdrubbudedelurnu uv landet och fråga: Här har vi en miHard kronor till förfogunde förSJ:s område - vud rekommenderur ni utt vi unvänder dessa pengur till inom regionalpolitiken?Jug tror utt väldigt få, om ens någon, skuUe komma på idén att föreslå att manskall använda demtill att flytta kontor från till något s. k.storstadsalternativ. SannoHkare är väl att de i stället skulle säga: Slutalägga ned järnvägar! Använd pengama tUl att sänka frakttuxomu! Använd dem tUlatt sänku personbiHettpriserna! Det är åtgärder som gynnar oss i de härregionerna. Vi har inget som helst intresse av att SJ flyttar från en stor studtill en annan. En utflyttning uv VattenfuU kostur ungefur liku mycket.För de pengurnu skulle vi kunna sänku energiskutten meden femtedel. Vad det kostar att flytta vet jag inte några sådanaberäkningar har man ännu inte gjort - men jag är övertygad om att det finnsmycket väl motiverade projekt på vägområdet som ger större regionalpolitiskeffekt än att flytta kontor från tiU lundsorten. Det tycksockså själv, att döma av hans remissvur som för övrigt tUlhör deintressunture, vara övertygud om. , hur vi redan bestämt, skallflytta, och det är förmodligen ingenting att göra åt det. Men nog verkar detvara parodi på regionalpolitik att kanske tvingas finansiera en utflyttning avluftfartsmyndigheten genom höjda priser på inrikesflyget. När jag betvivlar det rimliga i fortsatt utlokalisering avstatliga verk - nu talar jag om utlokalisering av hela verk - är det inte därförutt jug vUl ifrågusätta behovet uv radikala åtgärder för att åstadkomma bättreregional buluns. Vud jug hur sagt är baru att om vi nu anser oss ha råd med denmycket storu sumhällsekonomisku satsning på en regionalpoHtisk reform somutflyttningen uv ämbetsverk skuUe innebäru, även om de kostnadsberäknmgur somjag refererade till vore mycket grovt överskattade, dä måste vi rimligen fråguoss om vi inte kan uppnå summa eUer större effekt med andru metoder. Risken ärju annars utt vi med öppna ögon ger oss in i ett gigantiskt slöseri medskattebetulamas pengur. När det gäller utt åstudkommu effektiv regionalpolitik somgör att det lönar sig utt urbetu även utanför storstadsområdena finns det bådebeprövade, generella metoder inte minst pä trafikområdet och, det utgår jagifrån, i varje län enskUda investeringsprojekt, där pengarna skulle ge storregionulpolitisk effekt. Men vUku ulternutiv finns det dä om mun vUl infriu denundru huvudmålsättningen när det gäller att flytta ut statligu ämbetsverk fränStockholm: utt hindru en fortsutt kruftig tillväxt uv den centruluförvaltningsuppuruten i det här området? har visat på ett sådantaltemativ i den partimotion som i berörde utförligt i sinaanföranden. Den förordar en utredning verk för verk av möjlighetema attdecentralisera uppgifter tUl kommuner och länsorgan, dvs. att flytta utuppgifter från tUl länsstyrelsema och till kommuner. Det är juingalunda nödvändigt att alla de beslut som fattas i i fortsättningenocksä skall fattas där eller i någon annan stad som kommer att övertaStockholms roU som säte för de respektive förvaltningarna. Det verkar uppenbart att en sådan reform har betydandefördelur frumför den totulu utlokuliseringen. Den kun genomförus successivt,vilket innebär mindre störningar i verkens arbete och att man i betydandeomfattning slipper det inslag av tvängsförflyttning av personul som den Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet 3 protokoll 1972. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet fuUständigautlokaliseringen meci nödvändighet medför. Reformen blir billigare än en utlokulisering. Det hurchefen för domänverket, som i Ärviku refererude tUl, gunskuövertygun-de bevisut. Den och den regionulpolitisku effekten behöver därförinte bli mindre, i vurje full inte . Dessutom - och det är kunske inteminst intressant särskilt för dem som gärna talar för behovet uvdecentrulisering - innebär dennu delegering av funktioner ifrän tilllänsorgan och till kommuner en faktisk decentrulisering i meningen en spridningav inflytande och mukt. Fleru beslut kommer utt futtus närmure de människor ochverksumheter som berörs. Reformen leder ulltsä till bättre närdemokrati men denbetyder också ökud effektivitet bl. u. genom att man i stor utsträckning kantillvarutu de lokulu erfurenheternu. Jug vill, herr talman, vurnu för missuppfuttningen utt denutflyttning UV verk frän till undru delur av landet, som riksdagenbeslöt och som man nu planerar en andra etapp av, skulle hu något somhelst utt göru med decentralisering i denna mening. Inte känner sig väl t. ex.skolmyndigheter eller myndigheter inom arbetsmarknadsområdet eUerbostadsområdet etc. mindre centralstyrda om de beslut som de är beroende avkommer att fattas i , eller än om de futtus i Stockholm.Det är precis summu grud uv centrulstyrning som det hundlur om i bådu fullen. Om dettu säger utskottet i sitt betänkunde utt man intekun ersätta den pågående utlokaliseringen med en decentrulisering ellerdelegering, utun den skall ses som ett komplement. Om utskottet med det menuratt man inte i princip skall säga nej till varje tanke på att ett verk kanflytta från till en annan del av landet så håller jag med. Visst kandet finnas enstuku full där sådun utflyttning är motiverud; vi hur genomförtnågra sådana redun. Men om utskottet menur att mun först skull flyttu ut verkentill , , etc. och sedan aktualisera en decentrulisering avuppgifter ut tUl länsorgan och kommuner, då försöker utskottet verkligen attsättu sig på tvä hästur. För vud betyder det? Jo, det betyder att mun förstskull utsättu verken för den genomgripande reform som en utflyttning innebäroch sedan strax därefter eller kanske rent av sumtidigt krävu att man genomförännu en omorgunisution, som ocksä den givetvis, om den skull ledu till någotresultut, blir mycket genomgripunde. Då tycker jug fuktiskt, herr tulmun, uttmun glömmer bort utt våra ämbetsverk hur viktigu sumhällsfunktioner attfullgöra och att man i stället betraktar dem uteslutande somlokaliseringsobjekt. En delegeringsreform bör naturligtvis innebära enbetydande minskning av anställd personal i de centrala verken. Om man nu på deorter dit verk skall flytta bygger kontorslokaler och bostäder och undru formeruv samhällsservice som man vUl ha för att ta emot det verk som kommer -är detdä rimligt utt sumtidigt pluneru för en nästu orgunisutionsetupp, som innebären successiv minskning av untulet urbetstillfällen på dessutillflyttningsorter? Sä kun mun naturligtvis inte göra. Det vore en otjänst UVstora mått mot de kommunulmän som är ansvarigu för pluneringen påtiUflyttningsorten. En utlokalisering uv verk innebär i reuliteten en låsninguv verkens orgunisutionsstruktur på mycket lång sikt. Därför, herr tulmun ochjug vUl slutumed det - mäste vi väHu. Ett/a till ännu en utlokulisering i stor omfuttning avden typ vi genomförde i vårus innebär ett nej tUl en genomgripundedecentrulisering uv svensk stutsförvultning. Jug yrkurbifull till reservutionen 5 vid inrikesutskottets betänkande. I detta unförunde instämde herrurMolin, Wirmurk, , i , och (sumtligu fp). i (fp) kort genmäle: Skälet tUl utt jug har begärt ordet är attherr i börjun uv sitt unförunde använde ordet omprövning. Detföranleder mig utt såsom utskottets ordförunde uttrycku den förhoppningen attherr inte lade in den betydelsen i ordet omprövning att han viU omprövadet beslut som vi fattade 1971. Utskott och riksdag har enigt och klart slagitfust den utlokaliseringen. Såsom utskottets ordförande vUl jag deklureru attjug kommer att stå för det beslutet. () kort genmäle: Jag beklagur att man när dettu beslutfuttudes i vårus suknade praktiskt taget allting som kunde anses vara ettunderiag för en bedömning av vilken effekt beslutet skuUe få. har man ändåfattat beslutet. Om vi krävde en omprövning av hela detta beslut, skulle detinnebära att de kommuner som vi ingett förhoppningar om att få dessa verk ochsom redan såvitt jag begriper är ganska långt framme i sin planering fingeavbryta denna. Det skuUe bli ännu en dumhet i raden av de många i denna fråga.Därför befinner vi oss dess värre i den situationen att vi inte kan göra ensådan omprövning, såvida man inte vid en kostnadsberäkning, som jag hoppas ändåär pä gång också när det gäller de redan beslutade verken, skulle komma framtUl rena orimligheter i enskUda fall. Dä får man tänka sig en omprövning. Menpå i egentliga fråga är mitt svar, att någon generellomprövning av det fattade beslutet tyvärr inte går att göra. i (fp) kort genmäle: Jag är tucksum för utt guv dettabesked. Jag tror det var värdefullt utt det guvs som en komplettering tUl hunstidigure unförunde. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet HerrHENMARK (fp): AUa som var med om debatten var väl då fulltmedvetna om utt utlokaliseringen kommer att kosta en hel del. Då utskottetsordförunde i dug guv en kommentur tulude hun om, utt också utskottet visste detmen utt man vägt fördelarna mot nuckdelurna och funnit att fördelarna med enutlokalisering övervägde. Jag förmodur utt den ståndpunkten inte hur ändruts. Den debatt som hur förts här i dug skull egentligen rörusig om anslag, men den hur också kommit att röra själva utlokaliseringen. Delshar man blickat tillbaka på förra årets beslut och anfört en del synpunkter pådet, dels har man sett framåt mot den utlokalisering som planerus. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet