prot · FV0982 · 1972-12-31 00:00:00 — Härförtalar både planeringsskäl och miljöaspekter, men framför allt är del här frågaom makt. Det är fråga om bestämmanderätten. Skall samhället eller storfinansenbestämma? Skall skattemedel underställas storfinansens direkta kontroll? Skalllöntagarna behöva betala storkapitalisternas risktaganden? Så ligger faktisktfrågorna tUl. En politik som innebär att storfinansen förses medprofitgarantier ur skattemedel stär i motsatsställning till löntagarnas ochfolkflertalets intresse. kommunisterna ansluter sig alltså intetill hemställan i propositionen om som direkt medelstillskolttiU AB ASEA-Atom. Jag yrkar bifall till reservationen av herrHallgren, som går ul på att med bifall lill vår motion 1577 skaUavslå propositionen 52 och hos Kungl. Maj;t anhålla om förslag tUl åtgärder förförstatligande av kärnkraftindustrin. HerrPETTERSSON i (s); Endast elt fåtal länder i världen har lyckatsbygga upp en egen slagkraftig kärnreaklorinduslri. och hördit liksom och . som enda småstat tillhör också dennagrupp av stater. Detta, får man säga, är något av en prestation, och den harmöjliggjorts genom en kombination av statliga forskningsinsatser och deproduktionsresurser som finns inom svensk verkstadsindustri. Den svenska industriella, satsningen på kärnkraflsbyggandehålls samman av det halvstalliga ASEA-Atom, som svarar för projekteringen avkärnkraftverk samt produktionen av bränsleelement och vissa andra komponenter.ASEA-Atom växer snabbt och har en inneliggande orderstock på 1,5 miljarderkronor. Det är alltså naturligt atl nian gär till de två delägarna staten ochASEA i detta läge och begär en utökning av de ekonomiska resurserna. I dettafall rör det sig om ett ekonomiskt tillskoll med vardera . Vpk-reservationen yrkar nu avslag på detta. Motiveringenär atl så länge företaget endast är halvstatligt bör några ytteriigareekonomiska resurser inle ställas till ASEA-Atoms förfogande från statens sida.Vpk säger alltså principiellt nej lill gemensamma satsningar av staten och privatindustrinäven orn syftet som beträffande ASEA-Atom klart är att ökainduslrisysselsältningen och antalet välbetalda jobb i detta land. Detta nejfrän vpk betyder två saker: Vpk har ändratuppfattning då rnan hell ställde sig bakom sarnarbetsavtalet medASEA och bildandet av ASEA-Atom. Det är intressant atl notera. All nu brytasamarbetet staten-ASEA skulle belyda att själva grunden för hela den svenskakärnkraftsatsningen rycktes undan just när man har goda utsikter atl lyckas. Jag lycker att det är konstigt atl vpk av snävt dogmatiskaskäl är berett att äventyra sysselsättningen för tusentals svenskar. Dessutomskall vi komma ihåg atl utan ASEA-Atom och samarbetet mellan staten och ASEA pådetta område hade vi inte haft någon svensk kärnreaklorinduslri. Densvenska marknaden skulle då i stället ha dominerats avamerikanska storföretag av typen och Weslinghouse. Del är densituationen som jag inle hade trott att vpk var intresserat av. Dessrekommendationer leder hur som helst i den riktningen, Vpk:s partimolion som ligger till grund för reservationeni näringsut-skotlet innehåller flera andra konsligheler. Där framställsexempelvis Syftet rned statens engagemang i ASEA-Atom vara att garantera"atornenergibranschen som en stor och säker profitkälla ål storkapitalet".Detta är naturligtvis en vrångbild, Kärnreaktorindustrin är ingen bransch därman kan skära guld med täljknivar. De företagsekonomiska vinsterna kommer inleatt bli särskUt stora, i vafie fall inte inom överskådlig tid, eftersom deninternationella konkurrensen är mycket hård inom branschen. Del viktiga är i stället den nya sysselsättning i olikaled och det höga tekniska och industriella kunnande som kärnkraftsatsningenger. Dessutom kommer det faktum att vi själva bygger de flesta kärnkraftverkenatt betyda att imporlbehovet enbart minskar med fleramiljarder kronor. Detta förhållande kommer också alt ha en klart positiv effektpå den svenska betalningsbalansen. Totalt kan man räkna med att den svenskakärnkraflsuppbyggnaden kommer att uppgå till över 15 miljarderkronor. Medelstillskott tiU AB Asea-Atom Medelstillskott tiU AB Asea-Atom summa kanman anta att ASEA-Atom kommer att ha del sammanhållande ansvaret föråtminstone 10 miljarder, och kanske åtskilligt mer om rnan kan bibehålla sinkonkurrenskraft gentemot de amerikanska kärnkraftsbyggarna. I form avprojektering, materialleveranser och byggnadsarbeten kommer det då att blifråga om en sysselsättningseffekt i olika led som ligger på låt oss säga 20 000personer genomsnittligt. Det är alltså delta som är det väsentliga förulskottsmajoriteten och inte den grumliga motivering som har angivits ivpk-motionen. Jag tror också att sysselsättningen var motiveringen för denvpk-grupp som fanns i och som då tillstyrkte konsortialavtaletmed ASEA och bildandet av ASEA-Atom. Låt mig sluta med att ta upp en annan sak. Reservationenvill antyda att hälftendelägaren staten i ASEÄ-Atom skuUe vara etl viljelöstredskap i den private hälftendelägarens händer - utbredde sigockså härom från talarstolen. Till detta skall bara sägas att den sorn harläst avtalet mellan staten och ASEA vet att detta inte är sant. Lägg därtillatt staten och är ASEA-Atoms största kund! Snarare har alltså statenelt klart övertag i del här fallet. Med detta ber jag, herr talman, att få yrka bifall til!utskottets hemställan. HerrLORENTZON (vpk): I mitt korta inlägg tidigare tog jag rnedavsikt inte upp utskottets skrivning på vissa punkter, därför att jag ansåg denminst sagt oförskämd. Men har utskottets talesman - om iLund är det, det känner jag inte till - tagit upp denna fråga. Därför vill jagredovisa vårt partis ställningstagande även . I den debatt som hölls i andra kammaren den 16 mars 1966och som var betitlad "Atomenergiverksamhet inom AktiebolagetAtomenergi" sade C.-H. : "Jag vill bara betona atl det vidprövningen av statens fortsatta insatser måste tas stor hänsyn lill den principiellauppfattningen alt all energiproduktion borde ligga i allmän ägo. I allrahögsta grad borde detta gälla produktionen av atomkraft med dess speciellavillkor och kännemärken.--- Om jag på en punkt skulle rikta enkritisk anmärkning mot statsmakternas hiltUlsvarande politik påatomkraftsområdel, så gäller det atl man inte i än högre grad har fasthållitvid det allmännas ledande och dirigerande roll. Det finns ingen anledning församhället att göra de dyra investeringarna och sedan läte de privata företagenskumma grädden av mjölken." Det var vår klara linje 1966. För utskottets insinuantaskrivning och för vad som sades om vår tidigare inställning finns detinget belägg. Jag vill också hänvisa till vår motion 1967 i dennafråga. Jag var själv en av undertecknarna, och den gällde samhällelig medbestämmande rätt över alla resurser för energiförsöfiningen. Eftersom utskottet inte citerar någonting ur den motionen tar jag mig friheten att göra det: "Enligt uppgifter i årets statsverksproposition bil. 12 förutsattes atl atomkraften kommer att i stor skala introduceras i vårt land .----- väntas sex kraflreaklorerkomma atl tas i bruk. För att fullfölja atomenergipro- Nr 82 grammet har riksdagarna anvisat 1 163,2 milj. kr. lill den Aktiebolaget --- . "Och ber jag kammaren att lyssna jg jj uppmärksamt: "Den privata industriens ekonomiska bidrag i detta------- --- , .,, , , n , j u; ,1 u Medelstillskott tiU sammanhang rnskranker srg tUl 6 mrlj. satsade.Men av skattebetalarnas pengar anslogs J Om del nämns ingenting i utskottets betänkande. Vidare skrev vi i vår motion: "Även när det gällerdenna nya kraftkälla tUlåtes privata vinstintressen tillgodogöra sig fördelarnaav samhälleliga insatser och samhälleliga tillgångar samt påverka planeringenoch distributionsformernas uppbyggnad. Redan har privata intressen hunnit atti detta avseende tUlgodogöra sig de forskningsresultat som samhället i storlsett bekostat." Ja, de forskningsresultaten var det ASEA och Wallenbergsom tillgodogjorde sig, när samhället satsade och mansjälv slapp undan med . Jag fortsätter citatet: "Man kan utgå från att dettai än högre grad blir fallet i fortsättningen, därest inte samhällettillförsäkrar sig bestämmanderätten över energiresurserna." Vårt yrkandeden gången, , var alt skulle besluta "att i skrivelsetill Kungl. Maj:l hemställa om sådana åtgärder att samhället fårbestämmanderätten över alla resurser för energiförsöfiningen". Hur kan utskottsmajoriteten tala på det sätt sorn man göri sitt belänkande och som även dess talesman här gör, när vi dokumenterat klarthar tagit ställning både 1966 och i motionen 1967? i (s): frågar: Hur kan utskottsmajoritetentala på det sätt som man gör när man ger en beskrivning av de ställningstagandensom har gjorts i den här frågan i ? Ja, man har väl gjorl som allaandra samvetsgranna personer, man har läst handlingarna och av dem framgårprecis vad utskottet sedan konstaterat. har försökt ge en bild av nägot som hantydligen betraktar som vpk:s klara och raka linje i den här frägan. fick viveta atl var emot samarbete staten-ASEA 1966. Men 1968 var manuppenbarligen för det, eftersom man inte sade ett knäpp om den saken utan heltställde sig bakom riksdagsbeslutet. 1972 säger man nej igen. Min fråga tillherr Lorentzon är: Vad kommer man att säga 1976? Det här verkar inte vara någonklar och rak linje; det liknar mer en betg-och dalbana. Jag har inte fått någol svar från på fråganom han inte anser alt det är viktigt med sysselsättningen, att vi får en ökadindustrisysselsättning här i landet, att vi får välbetalda jobb i enframtidsindustri Uppenbarligen är det de snäva, dogmatiska hänsynen som harfåll fälla utslaget för vpk. Man har inle haft någon som helst tanke på atl mani del här fallet genom sina förslag riskerar att kasta ut lusentals löntagare iarbetslöshet. En typisk illustration till det är då rnan i rnotionenskriver på följande sätt: "Om det skulle anses önskvärt med svensk verksamhet på atornenergiornrådet kan detta ske i helstatlig regi -. "Men man säger 143 Nr 82 ingenting i motionen om att det ärväldigt viktigt att satsa på de här Torsdaeenden sakerna, alt det ger väldigt mångajobb som dessutom är välbetalda, att 18 mai1977 '1' är fråga om enframtidsindustri. Man säger bara att om någon annan -------- ------- ; skulle anse en sådan verksamhet vara önskvärd, då skall den ske i MedelstiUskotttiU helstatlig regi. Det belyser välmer än något annat hur vårdslöst vpk här A a Asea-A om handskas med mycket väsentligaintressen försvensk fackföreningsrörelse och svenska löntagare, nämligen den fulla sysselsättningen. (vpk): Den senaste ärade talaren togfackföreningsrörelsen till hjälp, och det får han väl göra, för hans ställningär svag. Jag vet dock inte om fackföreningsrörelsen ställer sig bakom honom. Men till frågan var vpk står: Låt mig göra en Utenhistorisk tillbakablick och beröra det tal som höll ianslutning till den debatt jag citerat. De som tillhörde dengången och sorn tillhör denna kammare nu vet mycket väl att det då fanns tvålinjer när det gällde atomkraftens utnylfiande. Det var fråga om antingentungvattenreaktorer eller lättvattenreaktorer, det var den amerikanska ellerden svenska linjen. Den svenska linjen förfäktades då av regeringen och vistödde den linjen. Den borgerliga linjen värden amerikanska. Det är för vårinställning i detta sammanhang som anklagar oss. Men vi var jupå samma linje den gången. Sedan har förhållandena ändrats. Man kunde tydligen inteheller klara den uppgiften. Det var inte bara fråga om ochASEÄ-Atom, utan det var en hel rad andra företag man gjorde upp med på sammagrunder. Jag vill citera vad säger till några utredare - det gällerSveriges offentliga utredningar 1 970:42, s. 296 - om sitt samarbete inedstaten och statliga företag. , den ledande finansfamiljensöverhuvud, uttryckte den saken med utomordentlig klarhet inför en gruppstatliga utredare som utredde samarbetet mellan samhälle och företag.Wallenberg sade: "Alt tänka sig t. ex. att skulle kunna gåframåt utan att ha ett intimt samarbete med televeiket är ju en orimlighet. Därpågår kontakter nästan varenda dag. Det är likadant mellan ASEA ochvattenfallsstyrelsen. Vad beträffar och flygförvaltningen så har dedagliga kontakter. Kan ni tala om för rnig någonting, där det inle fungerar somdet skall?" Vad blev följden? Jo, att gick framåt medstormsteg. Men hur har det blivit med det statliga företaget inom elbranschen,och hur kommer det atl gå i fortsättningen med de statliga förelagen, orn manskall engagera sig på samrna sätt som man har gjorl? Man sade : Vi skall skaffa hjärnorna somdirektörer i företagen. Och visst hade en mycket skicklig hjärna,. Honom placerade man som chef för ett av de statliga företagen. Omnågon sade: Kan del vara lämpligt med en dylik människa, han har ju ändå ingensocialistisk ideologi? så svarades: Du är helt överens med vill nämligen komma ät den här mannen, sorn de har gett sparken. Med detta intet ont sagt om , säkerligen enhygglig och 144 skicklig människa. Så är det iföretag efter företag - att staten inte skall kunnadriva företaget själv utan att del skall ske gemensamt rned de människor somhar kunnat bevisa att de kan göra de största profiterna. Här får givetvisstaten sitta emellan i det ena som i det andra avseendet. Här i debatten har del sagts atl vi inte lägger sysselsättningsaspekterpå problemet. Jag har redan vidrört frågan orn det statliga elföretaget kontraL M . Alt del skulle bli bättre sysselsättning därför att staten intedriver företagen kan jag inte fatta. råder det förhållandet att vi här ilandet har över hundra företag som är helt eller delvis lierade medUSA-kapitalel under det att svensk storfinans håller på att flytta ut sinaföretag till utlandet. Man talar orn AP-fonderna som skall satsas. Men det bliringa nya företag av AP-fonderna. Det blir i stället injektioner i de företagsom redan finns. Och inte heller här vill ni vara med - inte på något område-utan ni skall hålla i handen. ser rnan i vafiesammanhang. När det gäller Uddcomb - jag skall inte gå närmare in påden frågan, eftersom den kommer upp är rnan lierad pä sammasätl, rnen där har man gått utanför de svenska gränserna, och då har det kommitUSA-kapital in i bilden. Vi har den bestämda uppfattningen att svensk storfinans,lierad rned USA-kapital, i fortsättningen icke kommer att garanterasysselsättningen i . Del är vår bestämda uppfattning, och del haringenting med dogmatisk uppfattning att göra. Medelstillskott tiU AB Asea-Atom HerrPETTERSSON i (s): Jag kan bara konstatera att mer och mer ifrån det ämne som vi egentligen skulle diskutera. Och jagkan förstå att han gör det, därför att vpk:s ställningstaganden i den härfrågan har verkligen varit, som jag sade i milt förra inlägg, en berg- ochdalbana mellan olika oförenliga ståndpunkter. Jag vill bara slå fasl det engång tUl. säger all man i själva verket var emotbildandet av ASEA-Atom 1968. Av någon outgrundlig anledning, som jag intelyckades fä reda pä i senaste inlägg, gav man emellertid inteuttryck för detta här i , ulan man stödde i stället bildandet avASEA-Atom. Men låt gå för att vpk redan då var emot ASEA-Atom. Dä kommer viemellertid tillbaka till konstaterandet, att hade vi inte haft något ASEA-Atomi det här landet, dvs. hade vi inte gjort del här samgåendet mellan statligaforskningsresurser och den privata industrins produktionsinsatser, så hade viinte kunnal få någon svensk kärnkraft-industri. Då hade vi haft de av herrLorentzon så fruktade amerikanska storföretagen, som hade varit heltdominerande pä den svenska marknaden, och det är en utveckling som vi frånsocialdemokratiskt häll inte vill acceptera. Det är alltså intressant att notera att om vpk hade fåttigenom sin verkliga uppfattning 1968, så hade vi kommit i det läget att vi intehaft någon svensk kärnkraftindustri. Och när man talar om att hålla Wallenbergi handen vill jag säga att enligt min uppfattning leder det här samgåendetmellan ASEA och staten just fram till, genom att vi samlar resurserna, att vi kan hålla utländska storföretag borta från en viktig Nr 82 sektor av svensk industri. Vpk görofta misstaget att tro alt ett samarbete Torsdaeenden mellan stat och privat industriinnebär att utländskt storkapital kommer 18 mai1972 '" bilden. Det är därförangeläget att framhålla att effekten här i själva ----------------- verket varil den rakt motsatta: härigenom har vi skapat en kraftigt ökad MedelstiUskotttiU sysselsättning i inom detta område. Vi kommer atl skapa ännu AB Asea- om sysselsättningstillfällen iframtiden, och det är en politik som jag tror att desvenska löntagarna är intresserade av och kommer att med glädje (vpk): Detta sista verkar ju myckel underligt - attvi här i landet skulle ha skapat en kraftig sysselsättning genom att vi fåttutländskt kapital och utländska företag i . Jag skulle i det här falletgärna vilja hänvisa till Batakoncernen, som regeringen med frikostiga händergav , om jag inte minns fel. lades företagen nermed omfattande avskedanden som följd. ville åt var juförsäljningskedjan. Är det så man tänker styra landet i fortsättningen?Exemplet rned Batakoncernen är mycket talande. I de länder, där USA-kapitalel i ännu större utsträckningfått dominera bilden, har man mycket svårare atl klara sysselsättningen än vadvi har här i landet, trots en omfattande arbetslöshet. Det är elt memento attvi redan nu har över 100 företag sorn är lierade med amerikanskt kapital,antingen som helägda eller som delägda. Jag har här förklarat vår linje 1966 och 1967 samt årendärefter. När vi 1966 klargjorde vår uppfattning i , när vi 1967väckte motion i frågan och när vi deklarerade vår ståndpunkt i det sammanhangetvar del inte fräga om någon berg- och dalbana. Del är i stället regeringenslinje som har varit litet krokig. För att här bara la ytterligare ett exempel på hur det iverkligheten ligger till med samarbetet med storfinansen vill jag peka på Salénrederierna.Där gav man bort ett helt varv för en båt - och rederiet fick självt behållabåten i fortsättningen. Var del också för atl skapa sysselsättning? Nog skulleväl staten ha kunnat klara uppgifterna där lika bra som Salénrederiet, om manhade haft de rätta männen i ledningen! Beträffande atomenergiindustrin säger iLund att det inte är en bransch där man skär guld med täljknivar. Och de initialkostnader som svenska staten betaladeredan för AB Atomenergi - då staten satsade långt ochWallenberg slapp undan med 6 miljoner visar ju all det är staten som svararför kostnaderna och att det sedan är storfinansen sorn fiänar pengarna, när mankommit dithän att verksamheten har blivit profitabel. Så är det med varje företag, där staten lierat sig medstorkapitalet, och så kommer det att bli också med det företag det nu är frågaom. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservafionen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. § 3 Utgifter på tilläggsstat i vad avser industridepartementets verksamhetsområde Föredrogs näringsutskottelsbetänkande nr 35 i anledning av propositionen 1972:85 angående utgifter påtilläggsstat till riksstaten för /72 i vad avserindustridepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Maj;l hade i propositionen1972:85 bilaga 10 (punkten B 7, s. 41-46) föreslagit att 1, bemyndigafullmäktige i riksgäidskontoret atl ställa garanti för lån lill Statsföretag ABintill ett belopp av jämte ränta, 2, till på lilläggsslat III lill riksstaten för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av , 1 detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:1556 av herrarBrundin (m) och () vari, såvitt nu var i fråga, hemställts atlfiksdagen skulle avslå förslaget om anslag till Bidrag lill , dels motionen 1972:1657 av m, fl, (vpk)vari yrkats att med avslag på propositionen 1972:85 i förevarande delskulle 1, hemställa tillregeringen att vidta åtgärder i syfte att genom förvärv av aktier iUddcomb helt överföra detta företag i statens ägo, 2, bemyndigafullmäktige i att intill dess elt sådant överförande avföretaget hell i statens ägo kunnat ske ställa garanti för lån tillStatsföretag intUl ett belopp av jämte ränta. 1, att riksdagenmed bifall till Kungl, Maj:ls förslag och i anledning av motionen 1972:1657 iifrågavarande del bemyndigade fullmäktige i riksgäidskontoret att ställagaranti för lån lill intill etl belopp av 60 000 000 kronorjämte ränta, a) med bifall till Kungl, Maj:ts förslag och med avslag påmotionerna 1972:1656 och 1972:1657, båda i ifrågavarande del, tUl Bidrag liUUddcomb på tilläggsstat till riksstalen för budgetåret 197 1/72anvisade etl reservationsanslag av , b) skulle avslå motionen 1972:1657 såvitt den gälldeåtgärder för statligt övertagande av privatägda aktier i , 1 a) av herrar Regnéll (m) ochClarkson (m), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att a) med bifall lillmotionen 1972:1656 i ifrågavarande del och i anledning av motionen 1972:1657 iifrågavarande del skulle avslå Kungl, Maj;ts försla.g rörande bidrag tillUddcomb , b) skulle avslåmotionen 1972:1657 såvitt den gällde åtgärder för statligt övertagande avprivatägda aktier i , I b) av (vpk), som ansett atl utskottetunder 2 bort hemställa, att a) med bifall tillmotionen 1972:1657 i ifrågavarande del och i anledning av motionen 1972:1656 iifrågavarande del skulle avslå Kungl, Maj:ts förslag rörande bidrag tillUddcomb , b) med bifall tillmotionen 1972:1657 i ifrågavarande del hos Kungl, Maj:t skulle anhålla attåtgärder vidtogs för att överföra helt i statens ägo. ;NÉLL(m): När statsföretagsgruppen bildades var ett avmotiven att de företag som tillfördes denna grupp borde få arbeta under sammavillkor sorn aktiebolag inom den enskilda sektorn av näringslivet. I fråga omfinansieringsvillkor innebär detta att de statsägda företagen liksom andra bordeha att räkna dels rned medel som genererats inom företaget, dels med kreditersorn kan erhållas. En ytterligare finansieringsmöjlighet är aktieägartillskott.Statens anslag står däremot inte till förfogande för den privata sektornsföretag och borde därför inte heller komma i fråga för koncernbolagen inomStatsföretag . Detta är emellertid just vad som föreslås för det tillhälften statsägda företaget . Ätt Uddcomb i vafie fall kommer att visa röda förlustsiffror i sina resultaträkningar medgesnu också av dem som har varit väsentligt mera optimistiska. Detkapital som krävs för en utbyggnad måste alltså i sin helhet tillförasföretaget utifrån. Ätt bolaget vidtagit väsentliga ändringar i sittutbyggnadsprogram, med slora konsekvenser för likviditeten, utan att först hasäkerställt finansieringen är anmärkningsvärt. Med den planering och deprognoser som var aktuella talades det om att verksamhetenfram fill 1974 skulle ge ett överskott på , rnen nu ställs viinför beskedet atl det är troligare att resultatet blir en förlust på ungefär50 ririljoner kronor. 50 miljoner - det är mer änaktiekapitalet. Att man måste räkna med att likvidationshot kan kornrrra atthänga över företaget medges indirekt genom att hälftenägaren gjort prelirninäia utfästelser för att möta en sädan Handen på hjärtat, kammarkolleger! Hur många av ossräknade med en sådan situation när vi fick projektet för oss? När vi känner oss oroade och kanske vilseledda genom debedömningar som tidigare redovisats för oss fär vi i Statsföretags koncernredovisningläsa, apropå Uddcombs hittillsvarande präktiga årsförluster, att dessa kan"för den oinvigde te sig anmärkningsvärda". "Den oinvigde"heter det! Och skall alltså vi, stackars fåkunniga och oinvigda, taställning till Kungl. Maj:ts förslag om mångmiljonanslag avskattebetalar-pengar lill Uddcomb. säger nej, och vårt resonemangär följande. Det finnsju bankinstitut, kreditrestriktioner är i daginget hinder. Och skulle kreditinstituten - statliga och andra - betraktaengagemanget som en alltför stor risk finns det ju i bakgrunden, här som iandra sammanhang, ägare nied sina möjligheter att mobilisera kapital. Detaviseras också alt Statsföretag där skall ställa upp med ungefär 7,5 miljonerkronor och , som har av aktierna, med ungefär halva detbeloppet.