prot · FV09117 · 1972-12-31 00:00:00 — Tvärtom är det ettgemensamt ekonomiskt och politiskt intresse för svenska arbetare och för detchUenska folkets breda lager att handelsfö:fbindelserna mellan ochChile inte bara förblir störningsfria utan dessutom utvecklas snabbt till attbli mycket omfattande. Det relaterade är onekligen en inträffad händelse avstörsta vikt som gäller dels hävdandet av grundläggande principer för svenskutrikes- och handelspolitik gentemot utvecklingsländer, dels betydelsefuUaekonomiska intressen för vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr handelsministern få ställa följande frågor; Är statsrådet beredd att ta initiativ tUl bUdande avett statligt handelsbolag för import av chUensk koppar alternativt tillinrättande av en statlig fond för förskottsbetalning av den chilenskakopparimporten till dess att de aktuella hindren undanröjts? medverka till att en skyndsam utredning görs och att Nr 117 förslagframläggs om sådan lagändring att händelser liknande Kennecott- den bolagetsekonomiska aggression mot inte kan utspelas med svensk jj Denna anhållan bordlades. §39 Interpellation nr 223 ang. kreditmarknadens försörjning medAP-fondmedel Ordetlämnades på begäran till HerrÅSLING (c), som yttrade: AP-fonden har en helt dominerande ställningsom kreditförsörjare till näringslivet. 80 å av praktiskt tagetvarje industrUån som emitterats torde ha tecknats av AP-fonden.Den omständigheten att man nu prövar nya vägar att finna placering avAP-fondens medel i s. k. riskvUligt kapital torde i och för sig inte betyda attdet finns svårigheter att placera fondmedlen på de praktiseradevägarna. Emissionskön för industriobligationslån är stor och torde röra sig omflermiljardbelopp. De kreditinstitut som har särskild inriktning påkreditförsörjning åt lantbruket och företag för vidareföräd-Ung av lantbruketsråvaror, dvs. och Lantbrukskredit, är också tillstörre delen i sin utlåning beroende av AP-fondmedel. I dessa institut är könav låneansökningar rekordartat stor och torde uppgå till ettbelopp . Över huvud taget torde .situationen inomlantbruksnäringen karakteriseras av att eftersatta investeringarinte kan komma tUl stånd tUl följd av att krediter inte kan ställas tillförfogande i tUlräcklig omfattning via de kreditinstitut som traditionelltsvarar för lantbrukets finansiering. Det är nu önskvärt att stimulera till investeringar inäringslivet. Det förefaller dä naturligt, i ett läge då bostadslånegivningenej längre behöver ta i anspråk kapitalmarknadens resurser i samma omfattningsom tidigare, att ökade resurser ställs till näringslivets förfogande. Även om det självfallet har sitt intresse att pröva nyavägar för att kanalisera AP-fondens medel kan det inte finnas anledning att iavvaktan på dessa nya vägar försumma att utnyttja redan väl etablerade kanaler.De redan etablerade kanalerna bidrar också lill att förverkliga AP-syste-metsgrundläggande placeringsprinciper, nämligen att medlen skall användas pä ettsätt som bidrar tUl en effektiv kapitalanvändning och ger en god avkastningutan att placeringarna görs kontroversiella. I bankväsendet finns redanerfarenheten och de institutionella förutsättningarna för att mot bakgrund avdenna målsättning garantera effektiv distribution av tiUgängligakapitalresurser. Det finns i detta sammanhang anledning att särskiltgranska återlåne-systemet. Redan pensionsutredningen uttalade en viss skepsismot detta, och denna skepsis återfinns även i den skrivelse från LO, somåterges av kapUalmarknadsutredningen. Enhgt LO gynnas de arbetsintensiva före- tagen påbekostnad av de kapitalintensiva. Det är dock också så att de mindre ochmedelstora företagen endast i begränsad omfattning kan utnyttja återlånen pågrund av dessas konstruktion. Det vore därför angeläget att pröva ett system där återlånenersattes av ett system där en viss andel av AP-fondsmedlen placerades påvanliga bankinlåningsräkningar mot gällande räntesatser. Det borde inte varanågon svårighet att finna en ur konkurrenssynpunkt lämphg fördelning mellan deolika bankinstituten. Exempelvis kunde man använda inlåningen från allmänhetenunder föregående år som fördelningsnyckel. Sammanfattningsvis kan alltsåkonstateras att AP-fondens resurser inte förslår att inom ramen för nuvarandeplaceringsverksamhet tillgodose efterfrågan på krediter till relativt låga ochrimliga räntesatser. Ökar de disponibla resurserna bör följaktligen i förstahand efterfrågan inom de nuvarande placeringsområdena tillgodoses. Med stöd av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr finansministern få ställa följande frågor: Är statsrådetberedd medverka till att kreditmarknadens försörjning med AP-fondmedel via detraditionella vägarna ökar och att systemet med återlån därvid omprövas? Är statsrådetberedd medverka till att lantbmket med hänsyn tiU de eftersattainvesteringsbehoven och de långa låneköerna tillförs ökadekapitalresurser från AP-fonderna? Denna anhållan bordlades. § 40 Anmäldes och bordlades följande motioner; Nr 1772av herr/l/-«e Ge;/e/-i wi./Z. Nr 1773av herrar Henmark och i Nr 1774 av m. fl. Nr 1775av herryo/!a«io/7 i Nr 1776av herr jV//i.yo« i Stockholm/«./7. Nr 1777 a\ Nr 1778av herrar i och i Nr 1779 av m. fl. Nr 1780 a\ herrar och Nr 1781 av avlämnade i anledning av Kungl. Maj.ts proposition nr 111 angående regional utveckling och hushållning med markoch vatten § 41 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen av Nr 315Herr () tUl herr inrikesministern angående anställningsskyddet försjömän: När räknar regeringen med att sjömännen skall komma med ilagen om anställningsskydd för vissa arbetstagare? Nr 316Herr i Heden (c) till herr jordbmksministern angående Nr 117 möjligheterna för jordbrukare och mindre skogsägare att göra komplette- Onsdasen den ringsköp av skogsmark; j5 nember 1972 att bolagens, domänverkets och andra kapitalstar- ----------- ka köparesförvärv av skogsfastigheter efter jordförvärvslagens upphävande har försvåratmöjligheterna för jordbrukare och mindre skogsägare att göra kompletteringsköpav skogsmark? Nr 317 () till herrkommunikationsministern angående Trondheimsledens utbyggnad: Är statsrådet beredd att medverka tiU att Trondheimsledens utbyggnadskyndsamt prövas från regionalpolitisk utgångspunkt också avcentrala norska och svenska myndigheter? Nr 318 () till herr jordbruksministernangående konsekvenserna för svenskt jordbruk av utvidgningen av EEC: Är statsrådet beredd att - mot bakgrunden av attjordbruket inte omfattas av innan fattar beslut ianledning av proposition nr 135 lämna en redogörelse för konsekvenserna försvenskt jordbruk av den förestående utvidgningen av EEC? § 42 Kammaren åtskUdes . 161 11 protokoll 1972.Nr 116-119