prot · FV0951 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag vet att enutredning är på gång och att denna skall lägga fram sitt betänkande någon gångi år. Men av de informationer som redan sipprat ut framgår att man inte kommeratt rätta till den obalans jag här talat om. Därför vore det värdefullt omriksdagen markerar den inställningen att man bör åstadkomma en bättre jämviktoch därmed större rättvisa. En utredare som sysslar med dessa frågor har isammanhanget sagt att man kan godta en sämre väderleksservice förglesbygdsbefolkningen. Det är ett felaktigt resonemang. Vädret är inte avmindre betydelse för folk som bor i glesbygderna och jobbar mycket utomhus.Folktätheten är visserligen mindre och genom regeringens och storfinansensavfolkningspolitik kan den bli ännu mindre men de som finns kvar har i allafall rätt att kräva samma service som övriga medborgare också när det gällerväderprognoser. Jag vill än en gång understryka att det inte handlar omnågra stora pengar, men ett bifall till motionen kan löna sig på flera sätt,bl. a. genom att man kan bereda flera människor arbete, framför allt på deltid.Man får möjlighet att skapa stadigvarande deltidsarbete åt 30-40 personer,lämpligen från kategorin svårplacerad arbetskraft. Detta är ytterligare ettargument för den morion jag pläderar för. Om utbyggnad av väderlekstjänsten i norra Om utbyggnad av väderlekstjänsten i norra HerrHUGOSSON (s); Det var inte bara det störreantalet flygplatser i södra jämfört med norra som motiveradeskillnaden. Jag nämnde också att har en lång kuststräcka, ochjust längs kusterna erfordras observationsstationer som kan varna fördet oväder som kan komma. Men jag sade också i mitt inlägg att det föreliggerett motsvarande behov av att bygga ut observationsnätet i , speciellt ifjällen längs gränsen. Jag sade också att den arbetsgrupp som är gemensam förSMHI och den militära väderlekstjänsten MVC redan framlagt ett preliminärtförslag. Detta upptar norr om latituden 90 stationer och söder därom98, varningsstationer och specialstationer oräknade. I det preliminära förslagsom föreligger är således den obalans som talar om alls inte såframträdande. Det kostar inga stora pengar, säger . Ensynoptisk station kostar i norra . Arvodetexklusive lönekostnadspålägget till en observatör med fullständigobservationstjänst är , inklusive semesterersättning, 25 150kronor i ortsgrupp 4. Kostnaden för inspektion av stationen, telefonsamtal osv.ligger på . Det är, som sagt, små kostnader. Men enöversyn är på gång, och ett förslag kan väntas inom den allra närmasteframtiden. Jag tycker att därest man inte är nöjd med det förslaget när detkommer och om det icke tillgodoser det primära behovet, nämligen att svara fören god prognostjänst, då har man anledning att komma tillbaka. Men om vi nubifaller kommunistmotionen, innebär det att frågan blir ytterligare fördröjd.Det kan inte vara av intresse för . Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr I punkten 8 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 4 av fruRyding. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Ersättning till för drift av ickelönsamma Järnvägslinjer m. m. Ersättning till för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. I dettasammanhang hade behandlats dels motionen 1972:138 av i (c), dels motionen 1972:142 av frökenLjungberg (m) och () vari yrkats att 1. hos Kungl.Maj:t hemställde att Kungl. Maj:t anmodade SJ att utvidga 67-kortsförmånen tillatt omfatta resa även i första klass tågkupé fr. o. m. , 2. /73 under F I i bil. 8 till statsverkspropositionen skulle anslå323 , dels motionen 1972:197 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari, såvitt nu var i fråga, föreslagits att riksdagenunder , bil. 8 i statsverkspropositionen till ersättning för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. för /73 anvisade ett anslag av328,, dels motionen 1972:256 av i m. fl. (fp), delsmotionen 1972:358 av herrar Ringaby (m) och Komstedt (m), delsmotionen 1972:518 av i m. fl. (m), delsmotionen 1972:1177 av herrar () och (). 1. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag samt med avslag å motionerna 1972:142 och 1972:197, bådamotionerna såvitt nu var i fråga, till Ersättning till fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. för /73 anvisade ettanslag av , a. skulle avslå motionerna 1972:142 och 1972:256 såvitt deavsåg 67-kortets giltighet för resa i första klass, b. skulle avslå motionen 1972:1177 samt motionen 1972:256i vad den avsåg att 67-kortets tidsmässiga giltighet skulle vidgas, c. skulle avslå motionen 1972:256 såvitt motionen ejberörts under punkterna a och b ovan, d. skulleavslå motionen 1972:138, e. skulleavslå motionen 1972:518, f. skulleavslå motionen 1972:358. 3 * R iksdagens protokoll 19 72. Ersättning till för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. 5. av fruRyding (vpk), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen 1972:142, nämnda motion såvittnu var i fråga, samt med bifall till motionen 1972:197, såvitt nu var i fråga,till Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. för /73 anvisade ett anslag av 328 100 000kronor. i (vpk): Statistik beträffande de s. k. olönsammabandelarnas andel av järnvägsnätet har framlagts här i kammaren tidigare bådeav mig och andra. Inte desto mindre kan det i det här sammanhanget finnasanledning att återupprepa något av den för att påminna om hur stor andel av detsvenska järnvägsnätet det är som betraktas såsom olönsam. Den 1 juli1971 var undersökningsläget för det trafiksvaga nätet följande: Linjer för vilka nedläggningsbeslut förelåg Linjer förvilka förslag till nedläggning Linjer förvilka förslag till nedläggning Linjer somundersöktes vid SJ:s regionala Linjer upptagna i SJ;s undersökningsplan men Linjer ejmedtagna i undersökningsplanen, fullt trafikerademen trafiksvaga bandelar, vars betydelse på siktansågs omöjliggöra en nedläggning Linjer somav samma skäl inte var medtagna i undersökningsplanen, delvis trafikerade 2 091 Sammanlagt 3 958 969 Totalt 7 270 var alltså det trafiksvaga nätetsammanlagt , vUket inte är så litet. Efter har givetvis vissa förändringarskett, men den här redovisade statistiken kan i alla fall fylla syftet att geen ungefärlig bild av hur det ligger till med det trafiksvaga nätet, vilkenomfattning det har och hur undersökningsläget är. Omfattningen motsvarar mer änhälften av den totala bansträckningen i vårt land. Den har betydelse också urden synpunkten att den kan ge en bild av hur stor del av vårt land som ärberörd av de trafiksvaga järnvägarna och de problem som uppstått och uppstårför befolkningen i och med att trafiken skärs ned eller läggs ned helt ochhållet. Vi vet alla att en järnvägsnedläggelse kan skapa stora svårigheter fören bygd, inte bara i kommunikationshänseende för de människor som bor i områdetutan också för befolkningens strävan att hålla bygden vid liv, att försöka fånya industrier till denna osv. De konsekvenser för en bygd som enjärnvägsnedläggelse kan medföra har ju aldrig blivit ordentligt utredda, och desamhällsekonomiska bedömningar som kanligga till underlag vid nedläggningen av en trafiksvag bandel måste därförenligt min mening sakna väsentligt material. 1 stor utsträckning är det väl så att SJ:sföretagsekonomiska bedömningar fått dominera vid avgörandet. Jag använde förutmedvetet beteckningen "s. olönsamma bandelar, därför att detenligt min mening inte är säkert att en bandel som ur SJ:s synpunkt är olönsamär det ur samhällets synpunkt sett. Det är väl också, åtminstone delvis, sådana tankegångarsom ligger bakom riksdagsbeslut om att de trafikpolitiska åtgärdernabör ske i nära kontakt med samhällsplaneringen i stort och samordnas medlokaliserings- och regionalpolitiken. Det sades ju också att en positivbefolknings- och näringslivsutveckling för landets olika delar kräver en välfungerande trafikapparat, och en förutsättning vid planeringen måste vara attförsörjningen med kollektiv trafik hålls på en tillfredsställande nivå och attstor försiktighet därför måste iakttagas beträffande järnvägsnedläggelser. Efter detta beslut har jag uppfattat det somhelt naturligt att också måste ta konsekvensen av beslutet och ge SJde medel som företaget anser sig behöva för att driva trafiken på det 'trafiksvaga nätet. SJ-chefen har ju uttalat och senastinför trafikutskottet att det är viktigt att man får full ersättningför den företagsekonomiskt olönsamma trafik som samhället anser att företagetbör upprätthålla. Han betonade då också att man gärna kör, bara man får betalt;med tillräcklig driftersättning har man ingenting emot att driva sådan trafik.För min del tycker jag det är principiellt riktigt att SJ får full ersättningför sådan trafik. 1 SJ:s ersättningskrav har också medtagits ett belopp på1,, vilket skulle utgöra särskild ersättning för underskottetav landsvägstrafiken på linjen , som trafikmässigt i vissaavseenden betraktas som en järnväg. Detta krav har inte tillgodosetts istatsverkspropositionen. Frågan om trafiken mellan och har densenaste tiden diskuterats åtskilligt bland befolkningen i och harockså varit föremål för kommunala initiativ. 1 en landstingsmotion påpekas attSJ har planer på att när det gäller godstrafik lägga ned järnvägsförbindelsernaKarungi-Övertorneå och bussförbindelserna . Med hänvisningtill de satsningar som gjorts med statliga medel för att främja en positivnäringslivsutveckling i länet anser motionären att SJ på detta sätt motverkarindustrialiseringssträvandena. Eller för att uttrycka sig som motionären:"Detta är en björntjänst åt innevånare och en sista dolkstötåt kommuner, som brottas med att få arbetsmöjligheter till . "Övertomeå kommun har också skrivit till regeringen med begäran att SJ:sinskränkningar i järnvägs- och busstrafiken skall stoppas. Dessa syftar till,framhålles det, en total nedläggning av iTornedalsområdet. SJ har pekat på att en omläggning av trafiken skulle sparastatens järnvägar . Det är alltså en summa som svararmot den som SJ begärt för underskottet på linjen . Om SJ fårde begärda pengarna, innebär det, såvitt jag kan bedöma, större Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. Ersättning till för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. möjligheteratt trafiken i kan upprätthållas i något så när oförändrat skick.Ett bifall till reservationen 5 skulle bl. a. innebära detta, och jag ber attmot bakgrund av vad jag här har sagt få yrka bifall till denna reservation. i (s): I går började av allt att döma ett femtontallångtradare, lastade med timmer, sin dagliga trafikering av landsvägen nergenom Fiyksdalen. Parallellt med denna landsväg går en järnväg,Fryksdals-banan. Fryksdalsbanan har tidigare - t. o. m. mars månads utgång i år~ varit befraktare av dessa timmertransporter. har en femtedel avFryksdalsbanans godstransporter tagits bort från banan och förts över tilllandsvägstransporter. Anledningen till den här omläggningen är ett sprucketfraktavtal. Företaget i fråga har inte ansett sig kunna gå med på SJ;shöjningar. Trots flera förhandlingsomgångar och trots ingripanden från såvällokala som regionala myndigheter med uppvaktningar ända upp i högsta toppen harman inte lyckats att få en uppgörelse till stånd. I pengar lär det röra sig om "mindreän " som skilde parterna åt, en summa som det kankosta i sönderkörda vägar på kanske nu i tjällossningstider. Jag skall inte här klandra vare sig SJ eller det berördaföretaget. De har var och en handlat efter strikt företagsekonomiska regler,men jag tror att många i denna kammare håller med mig när jag säger att dettaär samhällsekonomiskt vanvett. Fryksdalsbanan är en av de bandelar som går underbenämningen "olönsamma järnvägslinjer". Banan får alltså uppbära sinbeskärda del av de som i det nu behandlade betänkandetföreslås utgå till driften av icke lönsamma järnvägslinjer. Behovet av stödkommer självfallet att bli än större än tidigare, då nu en femtedel av godstransporternahar tagits bort från banan. Enligt min mening är detta kanske ändå inte detallvarligaste i den här frågan. Det allvarligaste är i stället att man här förut en så stor kvantitet gods på de relativt dåliga och redan förut hårtbelastade vägarna i . 1 varje fall är den aktuella vägen enav mest trafikerade turiststråk. Vad detta betyder urtrafiksäkerhetssynpunkt och ur miljö.synpunkt förstår var och en. Dessutomurholkas undertaget för Fryksdalsbanan ytterligare och dess chanser attöverleva minskar. Med tanke på banans betydelse ur lokaliseringssynpunkt ochmed tanke på att statsmakterna satsat inte i 40olika fall inom det område som berörs av Fryksdalsbanan är detta synnerligenolyckligt. Det är också beklagligt att förutsättningarna för en bandelförändras just , då länsstyrelserna fått kommunikationsdepartementetsuppdrag att genomföra en regional trafikplanering. Ävenså kankonkurrensförhållandena mellan väg och järnväg avsevärt förändras dåvägkostnadsutredningen blir klar. Att under sådana förhållanden tvingas tillden nedrustning av banan som den här minskningen av den aktuellatransportmängden medför bl. a. en viss personalinskränkning är alltså mycketbeklagligt. Jag hartidigare från den här talarstolen talat om Fryksdalsbanan och desschanser att överleva. Jag gjorde det då utifrån en utredning som gjorts av encivilekonom med optimistiska och friska idéer. Han menade bl. a. att man med enrationaUsering och upprustning av förlustbandelar skulle få dessa att gå medvinst. Utförliga ekonomiska kalkyler underbyggde utredningen som fick storpublicitet och som kanske väckte en smula hopp bland befolkningen i bygder mednedläggningshotade bandelar. Den gjorda utredningen var närmast avsedd som ettdebattinlägg om trafikpolitiken. Företrädare för har av allt att döma varitmycket kallsinniga gentemot den berörda utredningen. Man har inte velat gå in ien seriös diskussion. Det är synd. Jag tror att en öppnare och mjukare attitydgentemot allmänheten skulle vara av värde. Det skulle undanröja mångamissförstånd. frågar sig många om SJ verkligen har gjort allt vad somkan göras. Finns det kanske alternativ till nedläggningar - andra alternativ änstatssubventioner? Kan kanske just vår bandel komma att gå med vinst? Men SJförblir tyst - allmänheten frågar förgäves. Ja, är den nuvarande SJ-politiken den enda möjliga? Harman diskuterat andra alternativ? Har man t. ex. försökt anpassa den rullandematerielen till den reella efterfrågan? Kanske finns det förutsättningar attbygga små, billigare rälsbussar som rymmer 2025 personer och som bättre svararmot det verkliga behovet ute i glesbygderna? Folket där kräver inga lyxhussar itvåmiljonersklassen! Kanske det också vore möjligt att i så fall sätta in dessasmåhussar även på de stora linjerna. Vi skall nämligen komma ihåg att vi harglesbygder och har trafikproblem även efter stambanorna där befolkningen fårvinka åt expresståget som susar förbi småstafionerna. Kanske vore en liten"Volkswagenrälsbuss" om uttrycket tillåts som kunde kilas inmellan de stora tågen en tänkbar komplettering. Det är inte min mening att här från dennatalarstol på något sätt försöka mästra SJ och dess många kunniga experter. Jagvill bara i all enkelhet försöka förmedla några funderingar från folket,försöka att föra fram något av den fantasi och uppslagsrikedom som finns ute ilandet. Kanske att något av det trots allt kan komma till nytta. 1 övrigt ber jag att få yrka bifall till trafikutskottetshemställan under punkten 14. Ersättning till för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. HerrGUSTAFSON i (fp): Frågan om järnvägstrafiken är ju nu oerhörtaktuell och brännande ute i landet. Därför är kanske en och annan förvånad överatt vi på denna punkt inte har en mycket lång talarlista. Anledningen är atttrafikutskottet beslutat ta upp frågan om trafikpolitiken i ett särskiltbetänkande. Vi har många motioner som tar upp frågan omjärnvägstrafiken, frågan om järnvägsnedläggelser osv. Jag skall dock inte taupp någon diskussion nu då utskottet, som sagt, beslutat sammanföra alla dessamotioner i ett särskilt betänkande. kommer således att få möjligheteratt diskutera hela järnvägspolitiken i sitt sammanhang. Detta var ocksåanledningen till att jag inte i detalj kommenterade statsrådets mycketintressanta upplysningar beträffande de större uppgifter man skall ge SJ Nr 51 när det gäller fjärrtransporterna. Jag sympatiserar mycket med de Onsdagenden synpunkter som framfördes avstatsrådet härvidlag. 5 april1972 också den uppfattningen att maninte bör lägga ned några järnvägar så Ersättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer tn m. länge detnuvarande utredningsarbetet pågår. i har däremot ställt ettkonkret yrkande om att man skall öka anslaget till de olönsammajärnvägarna - detta trots de kraftiga ökningar som skett i budgeten under detsenaste året. Anledningen till att utskottet inte tillstyrkt det förslaget äratt utskottet anser att även denna fråga bör bedömas i sammanhang med att mantar upp frågan om trafikpolitiken över huvud taget. För att undvika varje missförstånd vill jag ocksåframhålla, att det förhållandet att SJ t. ex. inte får ersättning med 1,6miljoner kronor för underskott i landsvägstrafiken på linjen på något sätt innebär att den trafiken kommer att nedläggas. Vi hade förnågra veckor sedan här i ett påpekande från postverkets sida att manhade ett underskott på bl. a. för sindiligenstrafik. Man fick ingen ersättning då. Det innebär inte på något sättatt den trafiken hotas eller att den kommer att nedläggas. Det är bara fråga omen diskussion hur man skall göra med ersättningen till de verk som handläggerdenna trafik. Vi får, som sagt, tillfälle att diskutera detrafikpolitiska frågorna i ett senare sammanhang i kammaren och därför nöjerjag mig med att yrka bifall till utskottets hemställan. i (vpk) kort genmäle: Först några ord beträffande den fråga som fruNilsson i tog upp angående Fryksdalsbanan och den diskussion man har haftmellan SJ och Billerud. Detta är faktiskt ett typexempel som visar vilket behovman har här i landet att kunna styra transporter. De transporter som Billeruddrar från Fryksdalsbanan kommer att drabba samhället ekonomiskt i andraavseenden. kommun t. ex. måste bygga ut sin vägnät och förbättra sinvägstandard för att kunna ta dessa transporter. Det är således ett typexempelsom visar behovet av en samhällsekonomisk syn på trafikpohtiken här i landet. Till i vill jag säga att jag ärmedveten om att man kraftigt ökat anslaget till icke lönsamma järnvägslinjer anslaget har ökats med 25 miljoner. Vad jag tycker är viktigt i dettasammanhang är det principbeslut som fattat och som bör varaförpliktigad att följa upp när det gäller anslagsgivningen. Det har sagts frånriksdagens sida att det måste iakttas stor försiktighet vid nedläggandet avjärnvägslinjer. Det har också utsagts i riktlinjerna för den regionalatrafikplaneringen som regeringen skickat ut. Vad gäller har detta spikat fast att det inteskall läggas ned en meter järnväg. Jag tycker det vore på sin plats att man tog konsekvenserna av sitt ställningstagande och sade att då måste också SJ:s anslagskrav i detta avseende tillgodoses. Det hör ju hemma under denna punkt. 78 Beträffande trafikenÖvertorneå-Pajala är jag också medveten om att trafikennaturligtvis inte kommer att läggas ned om inte dessa 1,6 miljonerges till SJ. Men SJ har ändå större anledning att komma tillbaka med sina kravpå att få lägga ned trafiken på detta område. Det har betonats åtskilligagånger av representanter för SJ att för att kunna driva trafik på olönsamjärnväg måste man få pengar till det. Det tycker jag är en konsekvent ochriktig linje i det här avseendet. i (fp) kort genmäle: Jag har ingen anledning att avvika från denståndpunkt vi har deklarerat från sida. Men det är inte detdiskussionen gäller, utan frågan är hur stort anslag SJ skaU ha för kommandebudgetår. Det sker alltid en viss avvägning inom departementet när det gällervad de olika verken begär. Det är inte alltid man ger precis på kronan vad ettverk begärt. Även om man kanske i departementet i princip har samma uppfattningsom verket redovisat så är det inte säkert att man kommer fram till precissamma belopp. Det finns olika avvägningar. Utskottet har ansett att iavvaktan på den trafikpoUtiska debatt, som vi får här i kammaren,kan acceptera det förslag som departementschefen har lagt fram när det gällersummans storlek. Ersättning till för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m m. Hen i (vpk) kort genmäle: Herrtalman! Jag har inte fattat det så att vi skjutit upp frågan om anslagsäskandettill SJ till den trafikpolitiska debatten. Här gäller det att taställning till hur mycket pengar SJ skall ha för att kunna bedriva trafik på s.k. icke lönsamma järnvägslinjer. Jag tycker att om man har den principiellauppfattningen att inte en meter järnväg skall läggas ned så bör man takonsekvenserna av detta genom att yrka full kostnadsersättning till SJ fördenna trafik. Sedan kan det finnas avvägningsproblem,vilket tycks vara fallet mellan departementet och SJ. Men SJ har ändå uttalatden uppfattningen att man anser sig behöva dessa pengar. HerrBÖRJESSON i (c): Jag skall beröra en liten fråga i det storasammanhanget, men det är dock ingen liten fråga för den det berör. Jag skullenämligen vilja kommentera den motion som jag har väckt, motionen 138, där jaghemställer om att kvinna med hustrutillägg som haft 67-kort också skall erhållasådant kort om hon blir änka, trots att hon inte är folkpensionär. Jag ser att kommunikationsminister är inne ikammaren. Vi hade en debatt vår om just den här saken, och då anfördekommunikationsmmistern precis samma argument som utskottet, nämligen att det ärfråga om ett gränsdragningsproblem och att svårigheter föreligger att kunnatillmötesgå de berörda personernas önskan att få ha kvar sina 67-kort trots attde blivit änkor. Jag kan, herr talman, inte finna att det behöver förekommanågot gränsdragningsproblem som skulle kunna vålla svårigheter i den praktiskatillämpningen. Det är endast fråga om att den kvinna med hustrutillägg, somhaft 67-kort på grund av att maken var folkpensionär, skall få behålla rättentill 67-kortet även efter det att maken avlidit. Ersättning till trafikföretag för drift av icke lönsammabusslinjer på någotsätt fråga om att alla änkor skall få 67-kort, utan det är endast fråga om deänkor som har fått hustrutillägg och som är . Det är nämligen såatt detta hustrutUlägg i princip utgår till dem som är och varitgifta . Det finns vissa undantag, men i stort sett är det så.Hustrutillägget är även behovsprövat. Jag kom i kontakt med en kvinna som fick lämna tillbakasitt 67-kort efter mannens frånfälle. Jag trodde att ett misstag hade begåtts,men efter närmare undersökning fann jag att bestämmelserna icke gav möjlighetför vederbörande att få behålla sitt 67-kort. Jag finner det, inte minst ursocial synpunkt, otillfredsställande att en kvinna som före sin makes bortgånghaft 67-kort icke skall få behålla detta utan tvingas förlora denna förmån. Ett enhälligt utskott har avstyrkt motionen.Jag finner det föga meningsfullt att yrka bifall till motionen, men jag harändå med dessa ord velat ge min mening till känna. Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iKristinehamn begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr I punkten 14 mom. 1 röstar ja,