prot · FV09126 · 1972-12-31 00:00:00 — Jagtror inte att skuUe kunna redovisa mer än något enda exempel. Inteheller tror jag att problemet lätt kan upp bara genom en hten ändring avden lagstiftning som vi nu fattar beslut om. har nog överdrivnaförhoppningar i det avseendet. Det fordras dessutom något mera sedan ett brottbegåtts; det fordras en polisutredning och även underlag för ett åtal och fören dom. Jag förmodar att det skulle vara ganska svårt för att iegenskap av domare godta ett för bristfälligt underlag vid avkunnandet av enfällande dom. Jag nämnde också att vad vi nu gör i inte ärnågonting unikt. Man har samma lagar i tillämpning även i , och därfungerar de, såvitt vi vet, bra. Man har åtminstone inte anmält några störrenegativa erfarenheter. Därför kan jag nog upprepa vad jag sade fömt: Jag trorinte att vi ger oss in på något farligt experiment genom att bifallapropositionen. Svensk straffrätts tillämpning pä utomlands begångnabrott, m. m. Hert (): och jag är aUtså ense om att narkotikalangningär en aUvarlig sak, men våra uppfattningar skiljer sig därigenom att jag villdra den konsekvensen att man bör stoppa till den lucka i lagen som kan lämnanarkotikalangningen straffri i vissa fall, medan inte vill dra denslutsatsen, - Längre kommer vi väl inte. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkten A röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifalht reservationen av fruKristensson m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ökat studiestöd till korrespondensstuderande m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 11 Ökat studiestöd till korrespondensstuderande m. m. betänkande nr 39 i anledning av motioner om ökatstudiestöd till korrespondensstuderande m. m. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1972:457 av fruSundberg m. fl. (m), 1972:659 av herrar Maltsson iLane-Herrestad (c) och Elmstedt (c) vari hemställts att hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om skyndsam utredning och förslag angående frågan omstudiestöd till kortespondens-studerande som inte nu kom i åtnjutande avstudiebidrag jämte tillägg eller förhöjt studiebidrag samt 1972:980 av i Agnas (m). Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen1972:457, 2. motionen1972:659, 3. motio:nen1972:980. Reservation hade avgivils av herrarRingaby (m), i Nennesholm (c) och Mundebo (fp), fröken (),i (c), fröken () samt i (), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:659 hos Kungl.Maj;t skulle anhålla om skyndsam utredning och förslag angående frågan omstudiestöd till korrespondensstuderande som inte nu kom i åtnjutande avstudiebidrag jämte tillägg eller förhöjt studiebidrag. Fröken (): Utredning om ökat stöd tillkorrespondensstuderande begäres i motionen 1972 från någracenterpartiledamöter. I motionen framhålles, att det inte är tUlfredsstäUandeatt dessa studerande saknar möjligheter att tillgodogöra sigstudiehjälpsförmånerna. Från samhällets synpunkt kan det inte anses ha negativbetydelse att studierna tar genom att förvärvsarbete bedrivs samtidigt.Tvärtom föreligger enligt motionärerna skäl att stimulera studieprestationer avdet slag det här rör sig om. Även om studiestöd i någon form utbetalades tiUden korrespondensstuderande, skulle det bli billigare för samhället än omvederbörande slutade sitt arbete och läste på heltid. Det är därför angeläget att en annan konstruktion förstudiestöd utarbetas för de studerande det här gäller. Enligt en av Hermodsupprättad kalkyl uppgår den totala kostnaden för en gymnasiekurs inklusive deltagande i preparandkurser och avgifter för prövning i Detta är alltså kostnader vilkas motsvarighet inom detreguljära utbildningsväsendet betalas av samhället. Det skulle bli ett om änringa stöd åt dem som inte kommer i åtnjutande av nämnda förmåner om statenbetalade en del av kurskostnaderna. skriver i sittbetänkande nr 39: "Förutsättningarna för korrespondensstudier har förbättratsbetydligt ." Man fortsätter: "Det är visserligenriktigt, som motionärerna framhåller, att korrespondensstuderande i vissa avseenden är sämre ställda än andra grupper. ------ Det bör emellertid uppmärksammas att det inte bara är de korrespondensstuderandesom saknar rätt att erhålla studiebidrag för deltidsstudier utan att dettagäller också andra studerande, som får studiestöd i form av studiehjälp." Det kan väl ändå inte vara någon motivering för avslag påmotionen att det är fler grupper som inte är tillgodosedda inom systemet.Tvärtom borde samtliga grupper som utskottet omnämner tillförsäkras bättrestudiesociala villkor. Det tycker jag vore en rättvis åtgärd. Vi har i reservationen framhållit att det bland dem somstuderar per korrespondens finns många som bedriver sina studier under storauppoffringar och som är värda allt stöd från samhällets sida. Det är enligt vårmening angeläget att undersöka olika möjligheter att utvidga det studiesocialastödet till de korrespondensstuderande. Det bör därvid övervägas om man skallutarbeta en annan konstruktion av studiestöd för denna kategori än den somgäller inom studiehjälpssystemet. Man bör också beakta möjligheten att ge stödtill dessa studerande i form av statliga bidrag till en del av den studerandeskurskostnader. Även andra möjligheter att förbättra de studiesociala villkorenvid korrespondensstudier bör övervägas. Vi hemställer i reservationen, att med bifalllill motionen 659 hos Kungl. Maj;t anhåller om skyndsam utredning och förslagangående frågan om studiestöd till korrespondensstuderande som inte nu kommer iåtnjutande av studiebidrag jämte tillägg eller förhöjt studiebidrag. Jag ber att få yrka bifall till denreservation som är fogad till socialförsäkringsutskoltets betänkande nr 39. Ökat studiestöd tiU korrespondensstuderande m. m. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. FrökenSANDELL (s): Bakgrunden till den här reservationen är somvi har hört en centerpartimotion vilken har återkommit åtskilliga gånger ochblivit föremål för behandling i . Underlaget för denna motion blir allt tunnare allteftersom förmånerna förbättras för de vuxenstuderande. har riksdagenbeslutat om en utvidgning av de vuxenstuderandes möjligheter att tillgodogörasig de olika delarna i det sociala studiestödet. Som utskottet redovisar i sittbetänkande är det endast reseersättning i samband med undervisning i s. k.preparandkurser vid som de heltidsstuderande inte kan få. Ökat studiestöd till korrespondensstuderande m. m. Det är vadsom skiljer de studerande vid kurser från dem som deltar ikorrespondensundervisning knuten till de statliga korrespondensinstituten.Utskottet anser det inte vara tillräckligt skäl för att begära en utredning avdessa relativt sett små detaljer i det studiesociala systemet. Meddetta ber jag få yrka bifall fiU socialförsäkringsutskottets hemställan i dessbetänkande nr 39. Fröken (): 1 motionen begäres en skyndsam utredning samtförslag angående frågan om studiestöd till korrespondensstuderande som inte nukommer i åtnjutande av studiebidrag jämte tillägg eller förhöjt studiebidrag.Det är alldeles riktigt att SVUX enhgt bemyndigande har fått "vissatilläggsdirektiv, som bl. a. innebär att kommittén bör beakta erfarenheternafrån det arbete som bedrivs av kommittén för försöksverksamhet medvuxenutbildning (FÖVUX)". Jag hade väl ändå hoppats ati: utskottet med sinskrivning, där man uttalar att de här grupperna inte är fullt tillgodosedda,uttryckUgen viUe säga ifrån till kommittén som arbetar med dessa frågor attutskottet anser det riktigt att de bhr tillgodosedda. Frågan gäller faktiskt inte bara resekostnader. Vi menaratt även den som förvärvsarbetar och kompletterar sin utbildningeller utbildar sig för andra uppgifter men inte bedriver sina studier i sådantakt att vederbörande får tillräckUgt med poäng för att kunna tillgodogöra sigstudiestöd skulle få del av studiesociala förmåner, och därför behöver fråganutredas. Sedan säger fröken att det är en Uten gmpp detgäller eftersom stödet har förbättrats gång efter annan. Det må så vara, mendet är lika viktigt att denna hlla grupp blir tillgodosedd. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl. och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 39 punkten 2 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då fröken begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna om- Nr 126 östning gav följande resultat: Studiesocialt stöd till utländska studerande Utskottets hemställan bifölls. Herr tredje vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . § 12 Studiesocialt stöd till utländska studerande betänkande nr 40 i anledning av motioner omstudiesocialt stöd till utländska studerande. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1972:965 av fröken m. fl. (fp) vari hemställts attriksdagen uttalade att som villkor för studiestöd till andra utlänningar änflyktingar och övriga i propositionen 1971:81 exemplifierade grupper borde fr.o. m. gälla att vederbörande vistats och förvärvsarbetat iSverige samt att vid denna bedömning hemarbete skulle jämställasmed förvärvsarbete samt 1972:1460 av fröken m.fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om enutredning med uppgift att framlägga förslag rörande den framtida utformningenav utländska medborgares studiemöjUgheter i . Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen1972:965, 2. motionen 1972:1460. Reservation hade avgivits av () och frökenBergström (fp), som ansett att utskottet bort hemställa, 1. att riksdagenmed anledning av motionen 1972:965 uttalade att som villkor för studiestöd tillandra utlänningar än flyktingar och därmed jämställda borde fr. o. m. den 1januari 1973 gälla att vederbörande vistats och förvärvsarbetat i underett år samt att vid denna bedömning hemarbete skulle jämställas medförvärvsarbete, 2. att riksdagenmed bifall till motionen 1972:1460 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om enutredning med uppgift att framlägga förslag rörande den framtida utformningenav utländska medborgares studiemöjligheter i . 6 protokoll 1972. Studiesocialt stöd tiU utländska studerande FrökenBERGSTRÖM (fp): antogs nya regler för beviljandeav studiesocialt stöd till utländska studenter, och som underlag för detbeslut som då fattades låg propositionen 1971. När denna propositionbehandlades förekom en hel del kritik mot olika delar av förslaget. De bådamotioner som föranlett det betänkande vi nu behandlar innebär en uppföljning avdenna kritik. Vi menar nämligen att det är angeläget att få till stånd en snabbförändring på vissa punkter och att andra punkter i det studiesociala systemetbör bh föremål för utredning, eftersom det enligt vår uppfattning inte fannstillräckligt underlag för de beslut som fattades . De båda motioner som föreligger var ursprungligen endasten motion, men det utredningsförslag som inrymdes i denna har brutits ut ochframförts i en särskild motion. De krav på direkta förändringar som vi framför i den enamotionen rör dels den karenstid som tUlämpas för beviljande av studiestöd tillutländska studenter, dels de regler som tillämpas för bedömningen avhemarbetet, när det skall fastställas om vederbörande har haft förvärvsarbetetillräckligt . Jag skall först säga några ord om karenstiden. Före 1971års beslut fanns det tämligen oklara regler, som tillämpades olika på ohkahåll. Huvudkravet var emellertid som regel att den utlänning som ville hastudiesociall stöd kunde få det vistelse och förvärvsarbete iSverige. Förra årets beslut innebär förlängning av denna karenstid till två årsvistelse och förvärvsarbete i landet. Det är alltså en rätt kraftig skärpning,som företogs utan att man i praktiken angav några egentliga skäl. Beslutetinnebär också en skärpning gentemot de nordiska studenterna, något som vimenar inte helt överensstämmer med det nordiska kulturavtal som träffadesungefär med behandlingen av propositionen 81 . Vi anser att det fortfarande borde vara fullt tillräckligtmed vistelse och förvärvsarbete för att komma i åtnjutande avstudiesocialt stöd. Det är viktigt med internationellt utbyte även på det härområdet. Det är viktigt att vårt utbildningsväsende får impulser från personerur andra kulturmönster. Men även om det blir en förändring till karenstid,så menar vi att den regeln fortfarande skall gälla att flyktingar och personersom jämställs med flyktingar skall kunna påbörja studier och få studiesocialtstöd utan tillämpning av karensregeln. När utskottsmajoriteten behandlar den här frågan, pekarman bl. a. på att den tvååriga karenstiden ger möjlighet för de utländskastuderandena att bättre komma in i svenska språket och svenska förhållanden,men vi anser att den mest effektiva undervisningen i svenska bör kunna ske inomuniversitetsområdet och att man alltså skulle kunna delta i sådan undervisningsom en del av universitetsstudierna. Den andra delen där vi kräver en direkt förändring ärtillämpningen av bestämmelserna beträffande förvärvsarbete. jämställs intehemarbete med förvärvsarbete, när det bedöms om vederbörande harförvärvsarbetat tillräckligt i . hemarbeteunder den tid vederbörande har haft vårdnaden om barn får jämställas medförvärvsarbete och tillgodoräknas. Men vi har i motionen framhåUit vad som ärväldigt viktigt i det här sammanhanget, nämligen att bland många invandrareråder det kulturmönstret att kvinnan inte går ut på arbetsmarknaden, utan honskall vara hemma och sköta hushållet även om det inte finns barn i familjen.Dessutom pekar vi på ett förhållande till, nämligen att det i många fall harvarit omöjligt för båda makarna i en invandrarfamilj att få arbete på sammaort. I regel har då kvinnan varit hemma. Det bhr alltså kvinnan som drabbas när man tiUämpar regelnom förvärvsarbete så som man gör . Vi menar därför att varje hemarbete, ävenom det inte finns barn i familjen, skaU jämstäUas med förvärvsarbete. Vidare föreligger krav på utredning på åtskilliga punkter.Den första fråga vi tar upp är frågan om den handläggande myndigheten. ärdet en särskUd delegation inom centrala studiehjälpsnämnden som handläggerdessa frågor. Det innebär att frågan om tiUgång till studiemöjligheter här ilandet för utlänningar avgörs i och med att man beslutar om vederbörande skallfå studiestöd. Man fattar alltså invandringspolitiska beslut genom att beviljaen social förmån. Vi menar att detta inte är det riktigaste sättet atthandlägga denna fråga. har också själv iförarbetet tiU propositionen 81 förordat att de här frågorna skullehandläggas av invandrarverket. Vi ser det här som en invandrarfråga iallmänhet, och vi menar att det är bättre att alla invandrarfrågor avgörs avsamma myndighet. Det är viktigt att det sker en invandring av ohka kategoriermänniskor, alltså även personer som håller på att utbilda sig och personer medhögre utbildning. I samband med frågan om handläggande myndighet har viockså tagit upp besvärsrätten mot de beslut som fattas i dessa sammanhang.Sådan besvärsrätt finns inte , men vi menar att det bör göra det. Det kanfinnas anledningar för dem som önskar studera att få ett beslut av centralastudiehjälpsnämnden prövat. En annan viktig fråga som vi har tagit upp rörstudierådgivningen och kurativa insatser. Man har kunnat konstatera rätt mångamisslyckanden bland utländska studerande. De har haft svårigheter med densociala anpassningen, och studierna har inte gått så bra som de själva ochandra hade önskat. Vi menar att åtminstone en del av de svårigheterna skullekunna avhjälpas om man hade möjligheter att ge en bättre studierådgivning, ochgöra mer kurativa insatser för att förbättra den sociala anpassningen överhuvud taget för studenterna. När den här frågan behandlades i samband medpropositionen 81 lugnade sig utskottsmajoriteten med att det ärpetitamyndig-heternas sak att lägga fram förslag beträffande studievägledningoch kurativa insatser och begära medel för detta. Utskottsmajoriteten uttaladeatt man räknade med att ett sådant förslag antagligen skulle bh föremål för enpositiv behandhng. kan vi konstatera att ett sådant förslag har förelegatmen inte behandlats särskilt positivt. UKÄ hade i sina petita förstatsverkspropositionen - dvs. Studiesocialt stöd till utländska studerande Studiesocialtstöd till utländska studerande 1972/73 tagit upp för studievägledning till utländska studenter. Därvidräknade man även med vissa kurativa åtgärder. Det beloppet ströks avdepartementschefen med kommentaren att man inom det området endast räknade medautomatiska utgiftshöjningar. Man hade inte haft något sådant anslag tidigareoch tillstyrkte det inte den gången. UKÄ har återkommit i sina petita för nästaår och krävt ett motsvarande anslag, nu med det något högre beloppet 83 000kronor, och det är verkligen min förhoppning att den framställningen kommer attbehandlas välviUigare, även om vi begär en utredning för att man skall få ettordentligt grepp om utformningen av den här frågan. Av betydelse för de utländska studentemas socialaanpassning och studieeffektivitet är deras kunskap i svenska. Denna är viktigför att de skall kunna följa med undervisningen, läsa den kurslitteratur somanvänds det blir mi.er och mer vanligt att man använder svensk kurslitteratur och den är som sagt angelägen även för den sociala anpassningen. Vi anser attdet finns anledning att verkligen se över hur svenskundervisningen skallbedrivas så att den blir effektiv. Som jag sade tidigare är det tänkbart attdet effektivaste sättet är att den bedrivs vid universiteten, så att deutländska studenterna kan få denna undervisning parallellt med annanundervisning eller som förberedelse till annan undervisning. Den sista fråga vi tagit upp rör gäststipendierna.Beträffande dem skedde en förbättring , men vi menar att de kanskehade kunnat göras ännu bättre. Det är tidsgränsen som vi ställer oss tveksammatill. De är nu begränsade till , men borde enligt våruppfattning förlängas. En mycket stor del av går åt tiU attlära sig svenska språket för att sedan kunna följa med undervisningen. Vianhåller i reservationen om en utredning. Med detta ber jag att få yrka bifall denreservation som är fogad tiU betänkandet. FrökenSANDELL (s): Så sent som trädde nyabestämmelser om stöd för utländska studerande i kraft. Eftersom dessa gällt såkort tid att man inle kunnat bedöma verkningarna anser utskottet det intenödvändigt att nu begär en ny utredning. Mot bakgrund härav skall jaginte uppta kammarens tid med några utvikningar om vad den lagstiftningeninnebär. Reglerna om karenstiden för utländska studerande sägermotionärer och reservanter har tillkommit utan angivande av skäl. Dessa reglergrundar sig faktiskt på för både den studerande och det svenska samhälletbetydelsefulla skäl. Det första skälet är att detta tidigare var ett oregleratområde. Det medförde att många utländska studerande fick studiemedel ochbörjade sin studieverksamhet utan att ha den nödvändiga bakgrunden. Ända upptUl föll bort efter en eller två terminers studier, därför att deinte hade tUlräckligt underlag. Det andra skälet är att karenstiden överensstämmermed den praxis man har för beviljande av bosättningstillstånd. Det är juviktigt att här ha en gräns som något så när sammanfaller med den tidpunkt dåman kan tänka sig att den studerande har kunnat inlemmas i det svenska samhället.Det förhåller sig vidare så, att den grupp inom centrala studiehjälpsnämnden,som handlägger de här ärendena, i sådana fall där bosättningstillstånd ärbeviljat utan vidare prövning ger studiemedel. Den centrala prövningen i CSN, som reservanterna vändersig mot, är ju en övergångsföreteelse. Den görs, som jag sade förut, av endelegation mom CSN där det också ingår en representant för invandrarverket. Menden prövningen sker bara första gången; har det så att säga blivit grönt ljusför den studerande är det de lokala nämnderna som i fortsättningen tarställning till studiestödet. Fröken säger att man uppdrar åt CSN att fattainvandringspolitiska beslut. Nej, det är inte alls så! Dessa som blir prövadeefter att ha varit här har ju en gång utsatts för den invandringspolitiskaprövningen genom invandrarverket. Den prövning som görs av den här delegationenhar inte alls någon sådan innebörd. Om man inte vUl flytta tillbaka bedömningsbefogenheterna ide här ärendena till de lokala nämnderna torde man inte vinna något med att införarätt till överklagande. Den frågan är avhängig av de erfarenheter man kan fåfram av de nu tUlämpade reglerna. Jag kan också nämna att centrala studiehjälpsnämnden idagarna har uppdragit åt undervisningsanstalterna i landet att göra enundersökning av utländska studerandes studiesituation. Reservanternas önskemål om en reglering av antaletutländska studerande - man talar t. o. m. om en eventueU kvotering - tycker jagter sig något inkonsekvent i förhållande till deras i övrigt mycket generösainstäUning till dessa invandrargrupper. Vid behandlingen av propositionen 1971 anslöt sigsocialförsäkringsutskottet helt tiU det föredragande statsrådets uttalande,att rätten tUl studiestöd inte borde göras beroende av någon reglering i formav tillståndsgivning eller något system med fastställda kvoter, utan i ställetborde utformas med hänsyn till utlänningamas faktiska anknytning till Sverige.Utskottet vidhåller sin anslutning tiU det uttalandet. När det gäller frågan om de nordiska ländernas studerandevill jag påpeka, att det har arbetat en samnordisk utredning i de här frågorna.Den har lagt fram ett förslag där man helt ansluter sig tUl densvenska linjen med en karenstid för utländska studerande. Utredningensäger att man i princip gäma såg att det blev därför att det ärså viktigt att utlänningen som kommer hit och viU studera är inlemmad isamhäUet, när det gäller språk m. m. Reservanterna åberopar också kommittén för utländskastuderande och de synpunkter som den framlade tidigare i detta stycke. Men jagkan inte där finna något starkt stöd för reservanternas påståenden. a. beträffande studiemotiverade utlänningar följande:"Kommittén tar inte ställning tiU frågan om vUken omfattning detta slag avinvandring skaU ha . Enhgt kommitténs uppfattning bör ett sådantställningstagande vara beroende av växUngar på arbetsmarknaden ochsamhällsförhållandena i övrigt." Utskottet finner ingen anledning att efter så kort tidbörja föreslå ändringar i en lagstiftning som vi antog föregående år och finnersåledes inga skäl för den begärda utredningen. Studiesocialt stöd till utländska studerande Stiidiesocialt stöd till utländska studerande Jag vill, herr talman, yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i dess betänkande nr 40. Fröken (): Fröken säger att de här reglernaträdde i kraft så sent som de;n i är och att man inte nu så snartefteråt kan ändra dem. Detta är tydligen ett av de starkaste argumenten motmotionen. Men till de starka motiveringar vi har haft för att föreslå ändringaroch utredningar har vi bakgrundsmaterial, som förelåg redan när man tog den härpropositionen.