prot · FV0977 · 1972-12-31 00:00:00 — Vad beträffar det förfarande som föreslås, nämligen atldet skall tillsätlas en parlamentarisk , är det inte allsnågot exceptionellt. Det har förekommit förut; jag vill erinra om , Det första ärende som konstitulionsulskoltelbeslöt granska togs , och det var inte det här ärendet,Granskningsbeslulet i det här ärendet fattades först , eftersomdet inte anmäldes i samband med atl utskollel började sitt arbete.Så förhåller det sig med den saken, Atl en parlamentarisk kommission skulle ha förekommittidigare är en felaktig upplysning, eftersom det i Wennerströmaffären var frågaom en juristledd kommission som skulle skaffa fram material till grundval förkonstitutionsutskottets bedömning. Här sägs däremot i yrkandet atl kommissionenskulle granska, och granskning är ju den vanliga benämningen på del arbele somkonstitutionsutskottet har atl göra utifrån den författning vi har. i Äkersberga försöker få fram att han skulleha varit den som allra först uppmärksammade de här frågorna. Det som herrNorrby anmälde som ett granskningsärende var frågan ombokförings-och värderingsprinciper för affärsverken. Det framhölls att deprinciperna hade stor betydelse för ställningstaganden ianslagsfrågor. En granskning, genom vilken de för den statligaaffärsverksamheten gällande principerna ställdes i relation fill vedertagnaregler för enskilda företag enligt skatte-, bokförings- och aktiebolagslagarna,kunde utvisa om av regeringen hade fått ett rättvisandebeslutsunderlag. Jämförelse borde göras med omförenade fabriksverken, framhölls det vidare. Det är riktigt att det här önskemålet anmäldes på etltidigt stadium i ganska vaga termer. har inte drivitfrågan i konstitutionsulskottel, såvitt man har kunnat bedöma, annat än på detsättet alt han nu har kopplat på reservationen E, där det står talat om altfråga har uppkommit "om regeringen lämnat fullständigtbeslutsunderlag". Del står inklämt i slutet av en mening som ocksåinnefattar en annan sakfråga. Det är alltså vad det blev av detta storstiladeinitiativ. Det var verkligen inte myckel som fick med i denreservationen. sade i sitt första inlägg: Fanns det ellerfanns det inte elt bemyndigande när man skulle köpa dessa tre företag som såsmåningom bildade SMT? Han stäUde frågan trots all det för oss som har salt ossin i ärendet är klart atl del finns elt bemyndigande. Jag har hållit det ihanden och visat upp det tidigare. Det är ju ganska märkligt kan slå här och stäUa sådana frågor, om man skall företräda dennareservation, och påslå att man gör det därför att man vill få klarhet iärendet. Jag tror alt debatten i denna fråga skulle vinna högstbetydligt om man nu äntligen på borgerligt håll kunde inse att man är tvungenatt göra samma distinktioner som justitiekanslern gör i sin utredning, nämligenatl vid ena tillfället diskutera avtalen om bildande och förvärv av bolagen ochvid andra tiUfället diskutera utbetalningar av lån och köplikvider ochtecknande av borgensförbindelser, I den första frågan, som gäller avtalen, är det helt klartatt kontakt har tagits med departementen och att man diskuterat sakfrågorna.Det är självklart att man från departementen hade överläggningar om densituation som fabriksverken befann sig i. Får jag inskjuta till det här med överraskning osv,, alt det var en ganska besvärligsituation, som påverkades av både den svenska marknaden och den utländskamarknaden och att della gäUde även de civila produkterna. Man förde alltså resonemangom hur man skulle klara sig ur dessa problem. Men det var naturligtvis intelätt för departementet all förutse att fabriksverken sedan skuUe träffadefinitiva avtal och inte i avtalen ta in förbehåll för Kungl, Maj:ls ochriksdagens godkännande. Inte ens när man hade det här bemyndigandet frånregeringen att träffa etl avtal under det uttryckliga förbehållet avregeringens och godkännande tog man in det i avtalet,Justitiekanslern konstaterar nu atl hade man tagit in förbehåUet i avtalen,skulle knappast några anmärkningar kunnat riktas mol förenade fabriksverken, I den andra frågan, som gäller utbetalningar ochborgensförbindelser, säger justitiekanslern att något samråd i förväg meddepartementet icke ägt rum. Därmed kan också få svar på en del avde frågor han ställde. Man skall alltså ha klart för sig atl detta blev känt iefterhand för departementet, och de tider som talar om två är knappast riktiga i detta sammanhang. Sedan skulle jag även vilja beröra en annan fråga som harvarit uppe här. sade atl det finns misstanke om ministerstyre, ochherr sade alt här finns det ministerstyre. Om jag har uppfattatbegreppet ministerstyre rätt så skulle del innebära alt i det här falletindustriministern skulle ha fattat beslut som egentligen skulle ha förts upp iregeringen. Jag skulle gärna vilja veta: Vilka beslut skulle industriministernha fatlat som i stället borde ha fattats av regeringen? Jag känner inte tillatl det finns några. Det skulle vara intressant om vi kunde få reda på vad somligger bakom della. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken HerrHERNELIUS (m): Det finns flera definitioner påminislerstyrelse. En mycket vanlig sådan är att minister fattar beslut ellerpåverkar beslutsfattandet i ärenden som han i och för sig inte har att göramed. En ytterligare definition är att minister genom underordnade tjänstemänpåverkar etc. Var och en som läser breven som är fogade som bilagor till Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor 'örande förenade fabriksverken denhandling vi granskar får nog sin uppfattning om vad som har förevarit ochom behovet av en tillfredsställande utredning, innefattande bl, a, förhör medvederbörande. Sedan är del ingen som begär all skall hareda på vad som skedde i Wennerslrömaffären, Jag talar inte omjuristkommissionen jag talar om den parlamentariska ,vilken presenterade sitt resultat som en offentlig utredning. Den utredningenlades också till grund för därpå följande granskning avWennerströmaffären, Och beträffande handläggningen inom regeringens internacirklar av det dokumentet ber jag att få hänvisa till förra statsrådet memoarer. Där finns vetskap att inhämta för den fåkunnige, och diträknar jag alltså i det här sammanhanget. HerrWIJKMAN (m): upprepar detta alt JKkonstaterar att det inle fanns några kontakter mellan fabriksverken ochdepartementet. hade ju väldigt noga reda på vad jag skulle hasagt i mitt första inlägg. Det var ju synd att han inte lyssnade på den härpunkten. Jag citerade nämligen JK. Och det är klart atl om man läser en meningkommer man till den slutsats som drar, men läser man ett par tremeningar ytterligare kommer man fram till någonting helt annal. "Uppgiften alt förhandsgodkännande från vederbörandedepartement skulle ha lämnats beträffande verkets ifrågavarande dispositionerhar icke vunnit stöd av utredningen." Sedan kommer: "Några handlingarrörande vad som förekommit vid de kontakter som otvivelaktigt ägt rum mellanFFV och olika departement synes inle ha upprättats." Det är ju därför JK kan göra sitt påstående i den förstameningen. Att det förhåller sig på det viset är ganska självklart. Och vill väl inte påslå att här inte harförekommit några förhandsmedgivanden, atl inle verkliga kontakter harförekommit? Vi har ju elt antal privatbrev. Del kanske är synd för herrBergqvist att dessa finns, men det gör de faktiskt, och vi hade också tillfälleatt studera dem ingående vid utskottets granskning. Sedan är det ju en viss skillnad, , på attanmäla ett ärende , jämfört med , och att som dåvarande industriministern - dröja ungefär tills man görsin anmälan hos justitiekanslern. Det är utan tvivel en viss skillnad i liddärvidlag. Faktumkvarstår alltså: har icke förklarat: a) varförindustriministern dröjde så länge, b) förhållandenakring , c) förhållandenakring , och d) förhållandenarörande SMT. Red gärna ul detta med SMT, när nu hängerupp sig på delta och säger att det är märkligt atl jag kan ställa enfråga. Jag ställde frågan för atl påvisa hur dimmig hela beslutsgången harvarit, eftersom JK uppenbarligen icke har uppmärksammat det här bemyndi- gandet.Var så vänlig och red ut hela sakförhållandet och häng inte upp Er på en endamening. är tydligen expert på all hugga ut en enda mening ochbygga upp ett helt resonemang kring denna. Men det håller inte för en kritiskgranskning. Jag har ju replikrätt och har alltså möjlighet att slåherr på fingrarna när det gäller sådana metoder. När del gäller distinktioner som justitiekanslern gör villjag avsluta med all säga; Justitiekanslern har granskat fabriksverken. Han haricke granskat berörda politiker, och det är detta vi syftar till. i Äkersberga (fp); I mitt första inlägg framhöll jag att denintressantaste konstitutionella aspeklen på den här frågan är förhåUandetmellan Kungl, lVIaj:t och , därför atl den frågan liksom aldrig kanslätas över genom efterhandsgodkännanden av ställningstaganden som i det härfallet förenade fabriksverken har gjort. Den principiellt intressantaste fråganhar alltså konstilutionsutskottel haft för behandling i . Denlåg, när granskningen det här året böfiade, som ell icke slutbehandlatgranskningsärende, där utskottet konstaterat alt utskottet inle hade resurseratt göra den typ av utvärdering och granskning som jag aktualiserat i februari1971, Och i det aktualiserandet ingick just frågan huruvida avregeringen har fått etl rättvisande beslutsunderlag, alltså den intressantastekonstitutionella frågan enligt min uppfattning. Att det granskningsönskemåletskulle vara diffust skrivet kan jag inte hålla med om. När det gäller sakfrågans bedömning skall vi också haklart för oss att vi då inte hade tillgång lill JK:s utredning. Den initieradesju av efter det alt mitt granskningsönskemålvar anmält i konslilutionsutskollel. Del är svårt att vara visionär och all ha en kristallkulaatl skåda i, när man första gången tar upp etl ärende. Man kan bara konstateraatt delta inle är en fråga som har mnnit på som allra hastigast. Den har varitaktuell vid en rad tillfällen under riksdagsarbelet 1971, såväl ikonstitu-lionsulskotlel som i andra utskott och även i kammarens debatter, däkonstitutionsutskottets granskningsrätt och granskningsmöjligheler haråberopats även av regeringssidan. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken HerrBERGQVIST (s): Till vill jag säga atl jagändå upplever det så att det finns en skillnad mellan den parlamentariska nämndsom talar om och den kommission som skulle ha lill uppgifl attgranska regeringens förehavanden, och där "granska" är den tekniskatermen för det arbete som konstitutionsutskotlet normall har att fullgöra. Beträffande det granskningsärende som det här gäller villjag sedan fråga i Äkersberga; Är det verkligen så att det log emoti frågan om bokförings- och värderingsprinciperna därför att det inte fannstillräckliga resurser inom ? Var det inte snarare så attdelta visade sig vara en frågeställning som kanske inte skulle leda till Granskning av statsrådens ämbetsutövning m m. Vissa frägor rörande förenade fabriksverken så mycket?Herr har ju ingalunda drivit detta ärende särskilt hårt ikonstitutionsutskottet. Jag har tagit fram den exakta formuleringen ireservationen E, där denna fråga förs fram, och där står det; "direkt eUer indirekt utövats har också uppkommit liksom omregeringen lämnat fullständigt beslutsunderlag," Det var alltså"liksom" i slutet av meningen som reservanterna vUle framhållasärskilt, och det är del som nu anser som del kanske väsentligastei hela frågan. Men vi skall i sammanhanget ha klart för oss atl det finns enprincipiell och en konkret aspekt på denna fråga. Den första är humvida manföljer de regler som gäUer, Där har vi , somkontinueriigt och systematiskt granskar affärsverken och gör en mängdanalyser. Den andra är: Hur bör de förvaltningsrättsliga reglerna, bokförings-och värderingsprinciperna vara utformade? Den frågan behandlas för närvarandeav budgetutredning. Sedan vill jag säga till att det var elt rättkonstigt resonemang att anklaga mig för att hänga upp mig på en mening ochsedan bygga upp ett stort luftslott på det eUer vad nu avsikten var. Jagkonstaterade i mitt inlägg att ställde frågan huruvida det fannsnågot bemyndigande eUer inle, och jag uppfattar det som mycket märkligt attherr inte kände tiU detta bemyndigande, ty i annat fall fanns det välingen anledning att ställa en fråga på det sättet. Retoriska frågor har man välhört talas om, men när man ställer frågan huruvida det fanns ett bemyndigandeeller inte och ber mig svara på det, så kan jag inte uppfatta det på annat sättän atl det avslöjar en djup okunnighet. Då behärskar man inle hela materialet,Samma sak frågades när det gällde : Fanns det ettbemyndigande? Men det var ju SMT som övertog Linson, Och del förhåller sig såatt elt aktiebolag inte behöver Kungl, Maj:ts bemyndigande för att göra inköp. Delta visar också hur desorienterad man är på denborgerliga kanten när del gäller själva sakfrågorna. Man har inte satt sig in ifakta, man har inte bemödat sig om all plocka fram upplysningar på de punktersom man själv upplever som oklara. HerrWIJKMAN (m): Jag skaU inte förlängaden här debatten myckel; jag vUl bara säga några ord till , påstående att det inom oppositionen råderdjup okunnighet om hur del verkUgen förhåller sig faller platt till marken. Jagfrågade om den lånetransaktion mellan fabriksverken och SMT som möjliggjordedetta köp var godkänd på förhand och hur man skulle uppfatta Olhedes brev isammanhanget, där Olhede säger att det var en ren lämplighetsfråga om det varfabriksverken eller SMT som köpte. Jag ställde frågan om SMT kaUa det enretorisk fråga eller vad som helst, för att få till stånd endiskussion och för alt med kunna gå igenom hur oklar hela sakenär och hur omfattande dimbildningen är, dokumenterad bl. a. av JK:s utredning.Herr Bergqvisl, kommentera gärna detta! stöder sig ju på JK i enmassa andra sammanhang, men här går han uppenbarligen förbi JK. Tala inle om okunnighet! Tala i stället om att vi harolika "känslighetspunkler", för alt citera etl uttryck som statsrådetWickman använde i en debatt med . Vihar olika "känslighetspunkter" så till vida atl vi har olikabedömningar av vad som är rimligt att låta komma till allmänhetens kännedom isamband med fabriksverken. Det är detta sakfrågan gäller. Kom inle och beskyllreservanterna för okunnighet eller för att inte ha satt sig in i ärendet! Densom läser protokollet från denna debatt kan konstatera alt haftall möda i världen alt undgå alt svara på de sakfrågor som har ställts, Hert (): Jag skall också fatta mig kort; debatten kanju inte pågå i det oändUga, säger att han upplever den utredning somreservanterna begärt på etl annat sätt än den parlamentariska kommissionen iWennerströmaffären, får själv svara för sina upplevelser. Var och en som åhört denna debatt är väl helt på del klara medatt det behövs en utredning. Här har surrat en massa uppgifter och påståenden iskiftande sammanhang. har ibland krupit bakom aktiebolagslagen,och han har anklagat fabriksverken för alt inte ha skaffat bemyndiganden. Vemär det som har ansvaret för det, om inte det ansvariga statsrådet? Så närakontakter som uppenbarligen fanns mellan statssekreteraren och förenade fabriksverkenvar del naturligt atl statsrådet såg lUl att del fanns bemyndiganden för deaffärer som gjordes de svindlande affärer som gjordes; jag använde detuttrycket i förra årets debatt, och jag är beredd att använda det också. viU jag bara ställa frågan: Varför är ni emot enbelysning av dessa händelser? Vore det inte bättre för er själva, som herrWijkman har sagt, att ni gick tiU botlen med del här och att del skapadesklarhet? Varför vägrade statsrådet i riksdagsdebatten den 15 decemberatl gå med på en parlamentarisk ? Varför vägrar ni ? Vad är det ni har att dölja? Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna upplever ingen skUlnad mellanden parlamentariska kommission reservanterna föreslagit och den nämnd somundersökte handläggningen av Wennerströmaffären, Den ovedersägliga skillnadenfinns ändå att den parlamentariska nämnden i Wennerströmaffären kom lill innankonstitutionsutskottet på allvar grep sig an frågan, medan det i detta fallskulle bli tvärtom. Jag måste säga att var utomordentligt avslöjande. Han medgav att han har släUt frågor inleför alt få klarhet utan för alt få debatt. Det visar vad man har varit uteefter från borgerligt håU, HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Sedan samtUga under punkten "Vissa frågor rörandeförenade fabriksverken" anmälda talare nu haft ordet, övergår kammarenfill att debattera "Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna". Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna HerrFISKESJÖ (c): När 1970 fattade beslut om en nyorganisation av den statliga länsförvaltningen, var meningarna delade om bl,a, hur den nya lekmannastyrelsen i länet skulle utses. Regeringen och densocialdemokratiska majoriteten i drev igenom att fem av de tioledamöterna skuUe utses av regeringen och fem av landstingen. Den utredning somföregått propositionen - SOU 1967:20 hade föreslagit atl landslingen skuUeutse sex ledamöter, och reservanter från ansåg all landstingen bordeutse alla tio. Såväl utredningen som debatten i 1970 gav vidhanden atl man utgick från två saker som närmasl självklara. Dels skulle denpolitiska fördelningen av platserna i den nya i görligaste månsvara mol fördelningen inom respektive landsting, dels skulle regeringen förstutse sina representanter och därefter landstingen sina, skrivning kombinerades dessa båda aspekter påföljande sätt; "Vidare bör gälla", skrev utredningen på s, 157,"all landstingels val äger mm efter det Kungl, Maj:t utsett ledamöter.Härigenom förebyggs risken för atl en av avsedd balans i politiskaoch andra avseenden rubbas i efterhand," Och i riksdagsdebatten den 27maj 1970 yttrade en av representanter utan atl bU motsagd: "Omlandstinget skaU utse hälften av dessa ledamöter får det väl bli etlkompletteringsval - jag förutsätter nämligen atl Kungl, Maj:l utser sinarepresentanter först," När sedan länsslyrelseledamöterna utsågs,blev det i båda de avseenden som jag berört annoriunda än man haft anledningatt förvänta sig. Landstingens val av ledamöter blev klart under maj månad1971, medan regeringens beslut kom först strax samma år.Landstingen förrättade sina val i god proportionell ordning, medan regeringenkraftigt favoriserade den socialdemokratiska sidan, så kraftigt t, o, m, även i län med stabil borgerlig majoritet genom regeringsutnämningarna fickstabU socialdemokratisk majoritet i de nya länsstyrelserna. 1 en rad län gavregeringens utnämningar lill resullat atl fyra av de regeringsulsedda varsocialdemokrater och endast en av annan partifärg. Att det inte varit slumpen som gett dessa skördar äruppenbart, eftersom ingen slump är så ensidig i sin partifavorisering. Men detframgår också av de uttalanden som del ansvariga statsrådet, civilministerLundkvist, gjort i olika sammanhang, när frågan kommit på tal. I en artikel iKommunal , nr 1971, skrev han i polemik mot sina kritiker:"Man önskar å ena sidan att regeringen skall delegera mesta möjliga avsitt ansvar för statens åtgärder tUl länsnivån, men man sätter å andra sidanupp etl förvånat ansikte, när regeringen för alt kunna tillmötesgå dettaönskemål måsle försäkra sig om förankring för sin politik i de nyalänsstyrelserna". Därmed har statsrådet dels medgivit all det är strävanatt få socialdemokratisk majorilet i länsstyrelserna som har väglett regeringenvid utnämningarna, dels antytt atl en borgerlig majoritet i länsstyrelsernaskuUe medföra att länsstyrelserna saboterade de beslut som regering och riksdagfattal. Ungefärsamma tanke som i den citerade artikeln kommer igen i ett yttrandeav civilministern i en debatt här i kammaren den 2 I oktober 1971.Civilministern sade då bl. a.: "Men om del skaU bli en regionalpolitiksom så att säga hänger ihop för hela landet, måsle vi söfia för att den som hardet yttersta ansvaret för de statliga åtgärderna också kan förankra sin politiki den regionala statsförvaltningen." Detta kan knappast tolkas på annatsätt än att regeringen medvetet använt sin utnämningsrätt till att se till altdet blev socialdemokratisk dominans i länsstyrelserna och att regeringen anseratt detta förfaringssätt är helt riktigt och försvarbart. Inom utskotlsminorilelen har vi ansett del här redovisadeförfaringssättet vara synnerligen anmärkningsvärt, alldeles särskilt somriksdagen inle har tagit ställning till de utnämningsprinciper som regeringensåledes på eget initiativ kommit att tillämpa. Ulskottsminorilelen har ansettatt vad som härvidlag framkommit bör ges till känna. Med della ber jag, herr lalman, att få yrka bifall lUlreservationen F av i Luttra m. fl. Låt mig i korthet med ell par synpunkterkomplettera det anförande som just har hållit. beslut om förändring av länsstyrelserna innebarju att länsstyrelserna i sin helhet skulle bli lekmannastyrelser, valda avregeringen och landstingen. Dock bibehölls i praktiken en majoritet för de avregeringen utsedda ledamöterna. Detta uppfattades inte av oss som etl iegentlig mening länsdemokratiskt alternativ, och bl. a. ansågdärför alt detta beslut var ett otillräckligt steg när del gällde attförverkliga kravet på länsdemokrali. Arets dechargegranskning gäUer frågan om hur regeringenhar utnyttjat sin nya utnämningsrält, sin rätt alt fylla hälften av posterna ilänsstyrelserna. Elt flertal undersökningar visar atl den utnämningspraxis somregeringen har använt sig av har lett till en stark snedfördelning av departipolitiska sympatierna i länsstyrelserna. Regeringen har kort sagt använtsin utnämningsrätt för att sätta in ett mycket stort antal socialdemokrater ide nya länsstyrelserna. Jag skall bara ge några siffror. En undersökning visar atl av 120 ordinarie ledamöterutnämnda av regeringen var 72 socialdemokrater och 2 folkpartister. Del blirungefär socialdemokrater och folkpartister.Beträffande den totala fördelningen visar den undersökningen atl andelensocialdemokrater var och andelen folkpartister . Enannan undersökning, som har försökt klassificera en del av dem som i dentidigare undersökningen karakteriserats såsom opolitiska, kommer till delresultatet att av det totala antalet ordinarie ledamöter utsedda av Kungl,Maj:t är socialdemokrater och av annan partifärg. Del är, som framhöll, uppenbart att dennafördelning inte har uppkommit av en slump. Del är en medveten strävan frånsocialdemokraterna att på det sättet vinna ett inflytande över länsstyrelserna.Jag tycker del är en kuriös form av länsdemokrati all använda regeringensutnämningsrätt till att skapa en regeringstrogen majorilet i samtligalänsstyrelser, I detta anförande instämde (). Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m Lekmannainslaget i de nya länsstyrelserna HerrHERNELIUS (m): Under hänvisning till mitt tidigare anförandei denna fråga vUl jag helt kort yrka bifaU till reservationen F. Hert (): Del är inte första gången denna frågadiskuteras i kammaren. Den föreliggande reservationen är i hög grad politisktpräglad, och det är naturUgt i ett ärende som della. Jag vUl erinra om att detförekom en ganska ingående debatt mellan civilministernoch i samma fråga. Det skulle därför i och för sig kunna varaonödigt att ta upp den till debatt på nytl här. Det har åberopats en del undersökningar som skuUe visa attdet finns en övervikt av socialdemokrater i länsstyrelserna. Jag vet inle om deärade kammarledamöterna lade märke tUl en undersökning som redovisade atl av120 ledamöter bara 74 kunde karakteriseras som partipolitiker, nämUgen 72socialdemokrater och 2 folkpartister. Jag vet nu inte om de övriga var s, k,opoUtiska, En undersökning som förelades utskottet, den s, k.Umeåundersökningen, redovisar en mycket stor gmpp opolitiska ledamöter. Vad är det då för folk som döljer sig bakom denbeteckningen?