prot · FV0937 · 1972-12-31 00:00:00 — Och utskottetfrumhöll ju i sitt betänkande 1971 att inte bara diubetikernu, utun även övrigugrupper med stort tundvårdsbehov bör fä sinu behov tillgodoseddu. Med hänsyn till dettu och till utt jag inte anser migkunna tillföra debutten något nytt utöver vad jag sude i mitt unförande vidriksdagsbehandlingen , ber jag att fä yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 6. Utskottets hemställan bifölls. Den andliga vården vid sjukhusen § 12 Den andliga vården vid sjukhusen Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 5 i anledning avmotion om den andliga vården vid sjukhusen. HerrWERNER i (m); Det är gott och väl att kulturutskottet påtal om den andliga omvårdnaden pä sjukhusen understryker att det är en fräga avväsentlig betydelse. Vi är nog alla medvetna om att de mtiner som finns pä ettmodernt sjukhus i dug lämnur en vit fläck i florun uv förträffliguvetenskapliga terapeutiska insatser; omsorgen om patientens personlighetsliv.Själavård kun kunske för en och unnan verku vuru ett litet väl seriöst uttryck,men i sak innebär det utt det skull finnas någon människu för putienten utttulu med om sinu bekymmer och sin oro, någon som också kun ledu och rädu i deullmänmänskligu frågor som hör summun med de evigu tingen. Vi har i motionensärskilt tryckt på människans behov av personlig kontakt i dödens närhet. Det är ju allmänt omvittnat att personalen på sjukhuseninte har tid utt ägnu sig åt putienten i dessu avseenden, och kanske inteheller ulltid förmägun. Arbetstidsförkortningen kommer utt ytterligure isoleruputienten och lämnu henne ät sig själv med de nuturiigu bekymmer som hörsummun med sjukdom. Jug vill nuturligtvis inte betvivlu utt utskottet inserullt dettu. Just därför blir mun betänksum när man läser betänkundet, somgunsku klurt ger vid hunden utt utskottsmujoriteten är relutivt belåten medstatus quo. Man talar om att konkreta åtgärder vidtagits genom kyrkan ochfrikyrkan i fräga om utbUdningen. Men det räcker inte. Det beklagliga är justutt den kompetens som dennu utbildning ger inte ulltid kommer till uttryck iurbetet på grund uv den nuvurunde orgunisutionen uv verksamheten. Vidare talar man om att och Sverigesfrikyrkoråd rekommenderar samkristna lösningar. Dessa rekommendutioner har pämångu häll efterkommits. Det finns redun ett utmärkt ekumeniskt sumurbete, meninte heller det är det väsentligu i summunhunget. Vad det gäller är inte enfräga om ekumenik utan en fräga om personliga insutser uv kvulificerutfolk. De människornu finns inte ulltid pä plutsen. Därför hjälper inguytterligure överläggningur mellun sumfunden, som utskottet ocksä hänvisar till. Dettu ärende är egendigen inte en intern kyrkofrägu, intenågonting som i förstu hund ungar sumfunden utun nägot som i förstu hund ungarvåru sjukvårdsinrättningur, som bör kunnu erbjudu putienternu också dennuhjälp. Den här motionen borde därför egentligen hu behundluts av Den andliga vården vid sjukhusen Vad samfunden beträffar har de ju summa önskemål sommotionärerna. I det yttrande som frikyrkoräd avgav över enliknande motion instämde man i motionärernas yrkande. I är har ett liknandeinstämmande inkommit från . TUl slut hänvisar utskottet som vanHgt till att man måsteinvänta kyrka-stat-beredningen. Det har under många är varit räddningsplankanför dem som inte vill vuru med utt ge kyrkun möjlighet utt effektivt verku idennu nyu tid och dettu förändrade samhälle. För fjorton dugur sedun hade vi en liknande debatt; detgäUde samverkun mellan svensku kyrkun och frikyrkornu i fräga om gemensammagudstjänster och nattvardsfirande. Då hänvisade man också tillkyrku-stat-beredningen, men det är ju bara att skjuta frågorna långt fram itiden. Min vän hävdude den gången med skärpuhär i att om man nu var ovillig att biträdu kyrkomötesbeslutet - detvur ett sådant beslut som låg bakom förslaget om sumverkun mellan kyrku ochsumfund ingriper just riksdugen i kyrkuns internu ungelägenheter, och detvill vi ju inte. Jug tycker dennu frågu är uv Uknunde nutur. Det är visserligeninte kyrkomötet som hur avgivit nägon viljeyttring, utun det ärpastoratsförbundet, men i denna fråga är pastoratsförbundet verkligen rättinstans att yttra sig och representera kyrkuns mening. Oavsett hur staten i frumtiden kommer att förhålla sigtill kyrkan och samfunden måste det väl ändå vara ett intresse försjukvårdshuvudmännen att tillgodose patienternas behov av andlig omvårdnad.Jag vill än en gäng poängtera att det mäste primärt mer vara en ungelägenhetför sjukvården än för kyrku och sumfund utt fä dennu frågu löst. Därför finnerjug inte någru motiv för att invänta beredningen kyrkustat. Eftersom ingen uv utskottets ledamöter har funnituniedning utt reserveru sig till förmån för motionen, skull jug inte besvärakammuren med utt ställu nägot yrkande . Men jug kommer igen. HerrZACHRISSON (s); Det är, som det stär i utskottsbetänkundet,en väsentlig frägu som motionärernu hur tugit upp. Det råder ingen som helstoenighet pä den punkten. Vud meningssklHuktigheten gäller är det sätt pä vilketfrägun skull behandlas. Jag avslöjar inga hemligheter om jag säger att med detbetänkande, som beredning om stat och kyrka lägger ,kommer ett förslag om att en arbetsgrupp skall fä se över denna frågatillsammans med en rud undra liknunde frågor rörunde den andliga vården vidinstitutioner uv olika slag; allu dessu frågor hör ju ihop. Vi hur vult något oliku lösningur pä den här sortensproblem, och det är ju tyvärr, är jag beredd att säga, så attden nuvarande ordningen mellun stut och kyrku, som också innebur ekonomiskreglering i försumlingsstyrelselugens undu, förutsätter utt dennu frågu lösesekonomiskt och tekniskt inom rumen för de kyrkokommunulu funktioner som vi förnärvurunde hur. Ätt föreslå utt dennu uppgift skull läggus över på sjukvårdshuvudmänneninnebär utt mun också i dennu frågu uccepterur en annanrelation mellan stat och kyrku än den nuvarande. Därför är spörsmålet intimtförknippat med kyrku-stut-fråguns lösning. Jug kun inte förstå att detta skall behövu skjutus påfrumtiden. Arbetsgruppen hur ullu möjligheter att lägga fram förslug ifrågor UV dennu kuruktär. Dessutom tycker jug att detta verkligen är en frägu,som sumfunden skulle tu mycket ullvurligare på än vud de gör. Det är nämUgen desom är experter. Sukkunskupen ligger inte hos samhället och inte heller hossjukvårdshuvudmännen. Visseriigen tycker jag att dennu ungelägenhet skull lösasi ett sammanhang med de frågor som gäller personlig omvårdnad på sjukhusen överhuvud taget, men den speciella fräga som motionärerna tar upp är kyrkornaspecialister pä. Jag har mycket svårt att förstå att samhället skulle kunnaha något emot att kyrkorna lade fram ett gemensamt förslag till en samladlösning. Men problemet är ju faktiskt, trots alla vackra uttalanden ibland, attkyrkorna inte är helt överens om hur detta skall ordnas. Därför tycker jug attdet är en primär uppgift för dem att försöka bli det. Den andliga vården vid sjukhusen i (m) kort genmäle; säger attkyrkastut-beredningen kommer att föreslå en utredning av dessu frågor. Vurförkun inte biträdu vår Hnje när han vet, att beredningen kommeratt läggu frum ett liknunde förslug? Vi föreslär ju en förutsättningslösutredning. Jug hur tulut om samarbete med sjukvårdshuvudmännen som en möjligväg men det kun också finnas undru möjligheter. Det är klurt att man kan sägusom att kyrkorna och samfunden är experterna på denna frågu,men mun kun uldrig uteslutu sjukvårdshuvudmännen, som är den väsentliguintressenten i summunhanget. uppfattning utt kyrka-stut-beredningensjälv kan ta initiativet till att utreda denna frågu tycker jug är rättunderlig. Det får väl ändå vuru Konungen som tillsätter en sädun utredning, ochdet är ju inte säkert utt Konungen gör det. Förmodligen gör hun det inte förränhela det stora frågekomplexet kyrku-stut är furdigbehundlut, och dä är vifrumme vid börian . I så fall fär vi frum till dess drus med enorgunisution som bygger pä premisser frän börjun uv 1950-tulet, och det är heltotillfredsställunde. () kori genmäle: Orsaken till att man inte enbart kan gä in för detutredningsförslag som lugt frum är utt det är för begränsat. Dennafråga skull behundlus i sumspel med frågor om undlig vård i undruinstitutionellu summunhung. Mun bör få en helhetslösning på dennu typ UVfrågor. Vidare hoppas jag utt riksdugenskull kunnu futtu ett principbeslut än . Jagtror inte utt det skull behövu dröja särskilt mänga år. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Det är mening attutredningen om den undligu vården vid sjukhusen skull förenas med en utredning av den Den andliga vården vid sjukhusen andliga värdeni fängelser, på regementen osv., men det är väl inte helt säkert att det är denrättu vägen. Om en utredning tillsättes , skulle mun också senure, om herrZuchrissons mening vinner gillunde, kunnu ge en sådun utredningtilläggsdirektiv även för de andra fälten. I varie full menur jag att mun, omman vill ha bättre förhållanden pä dettu område, skulltillsättu en utredning. Utskottets ledamöter är överens om att det ärangeläget att man vid sjukhusen tillgodoser det behov av andlig omvårdnad somverkligen föreligger. Utskottet har även sagt att det är en fråga av väsentligbetydelse. Vi vet också att man på sina häll, om än inte på ullu, försökertUlämpu den rekommendution som Svensku ekumenisku nämnden och Sverigesfrikyrkoråd hur givit med de ekumenisku och samkristna lösningar som man harkunnat komma överens om. Jug hur närmust futtut suken så utt de överläggningarsom det talas om i utskottsbetänkundet i förstu hand skall ske inom och mellansamfunden, och de överläggningarna kan i sin tur resultera i förslag tillförändringar. har i redovisut de synpunkter somfinns på svensku kyrkans håll och inom pastoratsförbundet. Jag vill till dettalägga några synpunkter som framförts från frikyrkoråd i den härfrågan. anser inte den nuvarande organisatoriska ordningen förden andliga vården vid sjukhusen tillfredsställunde, utun rådet skulle föredruutt den undligu vården i sjukhusen reglerudes på ett likurtut sätt för svenskukyrkun och de friu trossumfunden. För frikyrkoräd framstårorganisationen för den andliga vården inom försvarets fältorguni-sution ochkriminulvärden som föredömlig även för en frumtida organisation av den undliguvärden vid sjukhusen. En sådun ordning skulle emellertid innebäru attsjukhusens huvudman måste påta sig ett ekonomiskt och även organisatorisktansvar för den undligu värden vid sjukhusen. Jag vill sägu till utt frikyrkorudet instämmeri huns uppfuttning utt det är hög tid utt den andliga vården vid våru sjukhusblir föremål för en översyn. Inte minst med tunke på den gynnsummu ekumeniskuutveckling som ägt mm i vårt lund hur det skuputs godu förutsättningur för enny och ekumeniskt präglud orgunisution för den undligu värden vid sjukhusen.Rådet ställer sig däremot uvvisunde till utt frikyrkosumfundens pustorer skuUekommu i frägu vid domkapitlens tillsättunde av komministertjänster, även om detillsuttu pustorernu skulle dänstgöru vid sjukhusen. Rådet tror utt det inteskulle mötu nägon svårighet utt finnu bättre former för utt utnyttju det ökundeantalet frikyrkopastorer som fått en adekvat utbildning för tjänst inom denundligu värden vid sjukhusen. Jug tänker närmust på den utbUdning som skergenom Sunkt Lukusstiftelsens försorg. Överläggningur bör ulltså kommu till stånd snurt, och debör ske inom Svensku ekumenisku nämnden och frikyrkoräd. utt det här är en suk som egendigen inte ungar sumfunden. Det är klurtutt den gör det. Den ungar i förstu hund patienterna. Det är deras väl och vedet gäller. Det fär inte bli en prestigesak för samfunden, men det angårockså dem, och därför bör överläggning komma till stånd på det sätt jag nämntsnarare än i den arbetsgrupp som har talat om. Jag tror att maninom och frikyrkoräd, när mun får se detuttulunde utskottet gjort, är inställd pä att snarligen ta upp denna suk tillöverläggningur och komma med förslug tUl förbättringar. 1 detta unförande instämde i (fp). i Mulmö (m); Jug förstår egentligen inte vud . Å enu sidun vill hun inte gä med pä yrkundet i motionen som kräver enöversyn UV den andligu vården, och å undru sidun åberopur hun en skrivelse fränSveriges frikyrkoråd, som är inne på sammu linje som motionärernu och anser uttdet är mycket ungeläget utt fä den här frägun löst. Det är, sägerfrikyrkorädet, "hög tid utt den undligu vården vid våra sjukhus blirföremål för översyn", och anför vidure utt "uvsuknuden uv regleringav denna verksamhet i sin helhet varit otillfredsställunde". Medhänvisning härtUI vill frikyrkoråd mstämmu i motionärernus hemställun.Varför gör inte det, när han vill ha en unnun ordning? Överiäggningur mellan frikyrkomu och Svensku kyrkun pågår,men de kan inte ändru pä förhållundena. Vi kun inte byggu buru på frivilliguöverenskommelser mellun sumfunden, utun vi måste få dettu reglerut just här iSveriges riksdug. Det gäller ju - som mycket riktigt sugt ifrämstu mmmet putienternu och därmed sjukvårdshuvudmunnen. Av frumgick klart och tydligt att mun från frikyrkohäll är till fredsmed den undhgu värden vid regementenu och inom kriminulvärden. Här uvviker hunfrän . Det är ulltsä buru dennu frågu om den undligu vården vidsjukhusen som behöver lösus och som frikyrkoråd vill lösu liksom ocksåpustorutsförbundet. Jugförstår egentligen inte vur står i dettu ärende. Den andliga vården vid sjukhusen HerrKÄLLSTAD (fp); Jag råkar tillhöra bäde Svenska ekumeniskanämnden och frikyrkoräd och vet att det inte pågår nägraöverläggningar där i denna fräga. Men jag ämnur omedelburt tu upp suken inomSvensku ekumenisku nämnden. Jug menur utt den översyn som det tulas om iSveriges frikyrkoräds papper i första hand bör komma till stånd mellan och inomsamfunden självu genom frikyrkoråd och i sumverkun med . När sumfunden självu uttryckt sin mening och själva kommitfram till förslug om förbättringar bör det kunnu betyda sädanu förändringar somvi ocksä här i utskottet finner det angeläget utt tillgodose. Jug tycker inte utt det bör rädu något motsutsförhällandemellan de önskemål om översyn som finns i frikyrkoråds papper och vadjag och utskottet framfört om överläggningar inom och mellan samfunden iförstu hund för utt kommu frum till en riktig och för sjukhuspatienterna godlösning av frågan om den andliga vården. Ett näringspolitiskt program för banksektorn, m. m. HerrWERNER i (m): Efter upplysning om att han ärberedd att ta upp frägan i ekumenisku nämnden och frikyrkoräd räknarjag med att fä hans namn under motionen nästa gång, om inteskulle kunna infria sitt löfte. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §13 Ett näringspolitiskt program för banksektom,m. Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 7 i anledning avmotioner om ett näringspolitiskt program för banksektorn, m.m. I detta betänkunde behundlades dels motionen 1972:1325 av i (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om förslagtill näringspolitiskt program för banksektorn med syfte att begränsamaktkoncentrationen hos de stora affärsbankerna och skapa en decentraliseradmaktstruktur samt att hos Kungl. Maj:t skuUe anhällu om sädunändring uv instruktionen för bankinspektionen att parlamentariskt utsedda konsumentrepresentanteringick i bankinspektionens styrelse vid behundling uv frågor som rördestrukturförändringur inom bunksektorn, dels motionen 1972:1335 av herrLindkvist m. fl. (s) vuri hemställts att - mot bakgrund av defortgående koncentrationstendenserna - hos Kungl. Maj:t begärde en utredningmed syfte utt fastställa bankverksamhetens framtida organisation och övervägaformerna för samhällets inflytande i bankväsendet. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1325, såvitt den gällde ett näringspolitiskt programför banksektorn, 2. att ianledning av motionen 1972:1335 som sin mening guv Kungl. Muj:t till kännu vadutskottet anfört i anslutning till denna motion, 3. att riksdugenskulle avslå motionen 1972:1325, såvitt den gällde konsumentrepresentation ibankinspektionens styrelse. 1.beträffunde näringspolitiskt progrum för bunksektorn u) UV herrur Böriesson i Glömminge och sumt fruHumbrueus (samtliga c), vilka ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att riksdugen med bifall till motionen 1972:1325 iifrågavarande del hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till ettnäringspolitiskt program för banksektorn med syfte att begränsamaktkoncentrationen hos de stora affärsbankerna och skapa en decentraliseradmaktstruktur, b) av i (vpk),som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanten angivenlydelse. 2. beträffande utredning om bankväsendet av i (vpk), som ansett utt utskottetunder 2 bort hemställu, utt riksdugen med bifuH tUl motionen 1972:1335 hos Kungl.Muj:t begärde en utredning med syfte utt fustställu bunkverksumhetens frum-tiduorgunisution och överväga formerna för samhällets inflytande i bankväsendet, 3. beträffande konsumentrepresentution ibunkinspektionens styrelse uv i (vpk), som ansett att utskottets yttrunde i viss del skulle ha av reservanten angiven lydelse. Ett näringspolitiskt program för banksektorn, m. m. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): I näringsutskottets betänkande nr 7återkommer denna kammare dll behandlingen av ett ärende som förelåg här underhöstsessionen 1971. Det rör sig om en motion av i , ochmotionen hur i huvudsuk summa bakgrund som den tidigure motionen, som ju vurförunledd uv fusionen mellan Enskildu bunken och Skundinuvisku bunken. Även i hur en motion där hanföreslår en utredning om de framtida förhållundenu inom det svenskabankväsendet. har däremot nöjt sig med ett mindre understruketyrkunde att man från regeringens sida skall ge ut ett program över hur muntänkt sig att bankväsendet skaU vuru orguniserut i frumtiden. Utskottet uvstyrker dessu motioner liksom mun gjorde ihöstus. Vi i hur för vår del yrkut bifull till i vud uvser den första delen. Den andra delen som gäller representanterför konsumenternu som de kullas även i dettu sammanhang i bankinspektionen,hur vi unsett meru komplicerud och vi hur inte yrkut bifull till dettu. Det är klart att bunker, och i synnerhet uffärsbunker, huren mycket sturk nyckelställning i näringslivet - det känner vi ullu till. De ärockså, som motionärernu frumhäller verkställunde orgun när det gäller stutensekonomisku politik. En bank kan i avgörande skeden både hjälpa och stjälpu ettföretug. Bedömningarna kan givetvis ibland vara olika hos de olika bankerna,men för det mesta är det nog fråga om en nägot så när samordnud bedömning vidbeviHunde av lån. Vi är av den uppfuttningen utt ju starkare koncentrationenblir inom bankvärlden, desto mer ökur riskernu för utt ett fåtal personer här ilandet kommer utt dominera de ekonomiska dispositionerna. Vi har ansett attsamhället inte bör vara likgiltigt för utvecklingen pä dessa områden.Omedelbart efter fusionen mellan Skandinaviska banken och enskildabank kom det som ett gensvar en sammanslagning av bank och Smålandsbank. Det är anledningen till utt vi som stöder motionen 1325 unser uttriksdugen bör hemställa till Kungl. Maj;t om ett förslug till ettnäringspolitiskt program för bunksektorn i syfte utt begränsamaktkoncentrationen och skapa en decentraliserad maktstmk-tur. Utskottet menur utt fusionen i höstus inte innebur någonrevolution och att vad som sedan hände i fråga om provinsbankerna skulle varuen Ett näringspoUtiskt program för banksektorn, m. m. engångsföreteelse.Allt detta vet mun ju mycket litet om. Om det inte innebär en kruftigtomskukande revolution just nu kan det ändå hända att en sädan utveckling suktusmyger sig på oss och att det till slut blir en mycket kraftigt genomfördsummunläggning uv det svensku bunkväsen-det. Utskottet unger också som en tredje synpunkt, utt entendens till ett ökut regionult beslutsfuttunde gör sig märkbur inom de storuaffärsbankerna. Det kanske är riktigt, men den är ganska vag, och man vetväldigt litet om vad det kommer utt föra med sig och var det helu kommer att geför resultat. Vi reservanter begär som sagt ingen utredning utan liksommotionären hemställer vi att ett näringspolitiskt program skall göras upp förbanksektorn. Jug ber utt få yrku bifull till reservutionen 1 u. HerrSVENSSON i Mulmö (vpk): Jug skull börju med utt yrku bifull tillvänsterpurtiet kommunisternus reservutioner som i suk innebär uvslug på OlofJohunssons motion och bifull till . Vårt purtis syn på dettu problem dikterus väl i förstahand av föHande. Vi delar i mycket länga stycken bägge motionärernas sätt attse och uppfatta den stora fara som den ekonomiska maktkoncentrationen inom bankvärldeninnebär och som ständigt skärps. Även om vi inte yrkar bifull till OlofJohunssons motion hur vi den störstu respekt för huns syftemål och delur helthuns allmänna bedömning av utgångsläget; jag skall strax närmare redogöra förmotiven till att vi inte yrkar bifall till den motionen. Vi har ä undru sidunvägrut utt gä med på den typ uv bedömning som utskottet har behugut utsättuOlof Johunssons motion för. När jug ser på det uv utskottsmujoriteten dikterudebetänkundet må det väl tillätus mig utt förvänas ganska kraftigt. Man kannaturligtvis ha den uppfattningen utt ingenting bör görus ät det härkoncentrationsproblemet, men det är ganska märkligt att man så drar nerrullgardinen mot verkligheten utt mun t. o. m. förnekur utt problemetmaktkoncentration inom bankvärlden över huvud tuget existerur. Och utt desociuldemokrutiska ledumöternu kan ge sig in på att försvara bankvärlden motkritiken för koncentrution, det tycker jug är speciellt beklämmunde. Mun säger att problemet helt enkelt inte finns.Motionärernu hur överdrivit det helu. Det existerur i stort sett ingenkoncentrution. Tvärtom struvur bunkvärlden efter decentrulisering. - Jug skullenästun hu väntut mig att också hitta frasen att det inte finns nägrakapitalister. nödgas jag litet utförligare uppehålla mig vidutskottets urgumentering, UV det skälet utt man har anfört en del statistisktmuteriul för utt stödju sin tes utt det inte finns något koncentrutionsprobleminom bunkvärlden. Det är en mycket intressunt stutistik för den som är roud uvutt titta pä stutistisku uppgifter och bedrivu en statistisk kritik. Mun hur där en uppställning, där ett rätt stort antulbunker räknus upp. Man menur utt låneomslutningen dem emellun är så fördeludutt det inte råder någon större koncentrution. Durtill är de så mångu utt deinbördes kommer utt konkurreru, och det är alltså inte så furligt med Låt oss först och främst tittu på det här sättet utt mätu. Buru en viss del av bankemus utlåning är ju verkligtmaktpolitiskt betydelsefull. Om en bank lånar ut några till enliten löntugure för utt hun skull köpu sig egen bU eller ett egnuhem, kun muninte sägu utt det är nägon särskUt maktpolitiskt intressunt del uvläneverksumheten. Den muktpolitiskt intressuntu delen uv läneverksum-heten ärden del som ger bunkernu mukt över produktionskupitalet och näringslivet idetta lund. Det är den mun egentligen skull mätu. Jug skull i korthet försökugöru en mätning uv koncentrutionsgruden i det uvseendet, för det är det riktigusättet utt mäta bankernas makt i näringslivet. Jag vill fömtskicka att de uppgifter som jag nu kommer attanföra i korthet är hämtade ur handboken 1970/71 och ur makarnaForsgrens bok . En del enskildauppgifter kan ju vara inaktuella, men bilden i stort måste rimligtvis kvarstå,så pass aktuell är den här litteruturen. Om vi dä först ser på de större, mer betydelsefulluföretugen eller snurure uktiebolugen - hur i lundet, konstaterar vi att detfinns mellun 140 och 150 börsnoterude företug. När mun undersöker, med ledninguv vem som äger aktier i dessa bolag, hur stort inflytande de olikabankgrupperna har, så finner man föHande. I nära hälften, eller 64 stycken, nya storbanken enskilda banken det ledande inflytandet. Denär den ledunde uktieäguren, untingen genom sinu holdingbolag eller genom bolagsom den på unnut sätt indirekt kontrollerar. Svenska hundelsbunken hur detdominerunde inflytundet i 17 bolug. Sedun kommer 18 bolug där Svenskuhandelsbunken och Skandinaviska enskilda banken delur pä det dominerundeinflytundet. Vad betyder dettu?