prot · FV0972 · 1972-12-31 00:00:00 — Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten C röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 9Rätten till förtidspension betänkande nr 21 i anledning av Kungl, Maj:tsproposition 1972:55 med förslag lUl lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, m. m., jämte motioner. HerrCARLSSON i (c): Nr 72 betänkande nr 21innehåUer bl, a, förslag till vidgade möjligheter att erhålla förtidspension.Riksdagens beslut kom atl innebära vissa oklarheter i den delen,vilket belystes genom ett par uppmärksammade utslag i försäkringsdomslolen.Ratten till Dessa beslut i domstolen föranledde interpellationer vidhöstriksdagens fortidspension början , Flera av oss som hade varit medom handläggningen av frågan om förtidspensioneringen i andra lagutskollel fannatt de intentioner som låg bakom beslut inte helt hade förverkligatsgenom försäkringsdomstolens utslag. Genom propositionen 1972 har socialministernpresenterat ett förslag, innebärande att bättre direktiv skulle åstadkommastill ledning för de myndigheter som har atl besluta om förtidspensionering, 1anledning av propositionen har inte mindre än fyra motioner väckts med förslagtill ytterligare klarlägganden när förvärvsarbetande på grund av särskildaarbetsmarknadspolitiska förhållanden skall kunna erhålla förtidspension. Behandlingen i socialförsäkringsutskottet har präglats aven stark vilja från alla håll att söka finna lösningar och klarlägganden tillvägledning för främst pensionsdelegationema när förtidspensionering avarbetsmarknadspoliliska skäl skaU beviljas. Utskottsbehandlingen har lett tillatl utskottet föreslår vissa ändringar och tillägg i Kungl, Maj:ls förslag. Utskottet är helt enigt i sina förslag - jag vill gämabetyga min glädje över della. vill jag också vitsorda den goda viljasom verkligen visats för att finna bästa möjliga lösningar av dessa iblandsvåra frågor. Jag hoppas därför att de myndigheter som har att besluta i dessaför den enskUde ofta känsliga och ömtåliga ärenden skall finna vägledning försina ställningstaganden, - Det finns anledning erinra om all i samtliga de falldär fråga om förtidspensionering uppkommer den frågan allsidigt skall prövas,vilket också framgår av 7 kap, I § lagen om allmän försäkring. TUl slut, herr talman, vill jag återge ett avsnitt iutskottets motivering som jag hoppas skaU ge klarhet i frågeställningar somrests från olika håll när frågan om förvärvsarbetandes rätt och möjlighet tUlförtidspension ställts. Utskottet skriver på s. 13 i betänkandet: "Vidbehandlingen av propositionen har inom utskottet uttalats farhågor för altövergängspro-blem skulle kunna uppkomma i samband med att de nya bestämmelsernaträder i kraft den I juh 1972. Del har gjorts gällande att sådana personer somnämnda dag inte tillhör någon erkänd arbetslöshetskassa och inte heller uppbäromställningsbidrag kommer att sakna möjUghet atl erhållaförtidspension. Med anledning härav vill utskottet erinra om att sådanapersoner har möjlighet atl ansöka om förtidspension enligt de regler som redannu gäUer." Min bedömning är att utskottets enhälliga förslag i denviktiga fråga, som de förvärvsarbetandes möjligheter lUl förtidspensioneringär, skall ge den rättvisa och trygghet som utskottet vid sin behandling hareftersträvat. Jag ber,herr talman, all få yrka bifaU till utskottets hemställan. HerrFREDRIKSSON (s): Eftersom det här föreligger ett enhälligtutskottsbetänkande finns det ingen anledning för utskottets talesman alt hållanågot längre anförande, men det är ändå ett par saker som jag viU framhåUa ochkanske också understryka. Först vill jag då i likhet med utskottets vice ordförandeuttrycka lillfredsslällelse över att vi har kunnat enas i utskottet och skrivaetl enhälligt utskottsbetänkande. Jag uttrycker också min glädje över attsocialministern har lagt detta förslag, eftersom jag anser att den i och försig betydelsefulla reform som beslutade om 1970 inte lill alla delarhar varit helt tillfredsställande. Det lagförslag som vi nu behandlar innebärnärmast ett förtydligande av gällande regler och en komplettering medytterligare tonvikt på arbelsmarknadsförhållandena. Förslaget i Kungl, Maj:ts proposition innebär att äldrearbetare som ulförsäkrats från arbetslöshetskassorna och inle lyckats få någotnytt arbete skall bli berättigade till förtidspension ulan hälsoprövning. Jagförstår departementschefens inställning till denna fråga. Här gäller det engrupp människor som är myckel starkt utsatta för förslitning och som har deotryggaste anställningsförhållandena. Det är helt naturligt att man i främstarummet har inriktat sig på att åstadkomma en förbättring för dem. Men vidbehandlingen i utskottet kom vi till den uppfattningen atl del finns andragrupper arbetstagare som av sociala skäl principiellt borde behandlas likadantsom medlemmar i arbetslöshetskassorna, och därför har vi gjort ell tillägg tillKungl, Maj:ts proposition. Vi har funnit det vara naturligt atl rätten tillförtidspension utan hälsoprövning skall utvidgas tUl att gälla även dem somutan alt vara med i arbetslöshetskassorna har uppburit omställningsbidrag under21 månader. Vi har ansett del vara rimligt atl också dessa äldre arbetstagarefår del av den mildare pensionsprövning som förslaget innebär. Den grupp som del här är fråga om är lätt alt avgränsa.Det gäller människor som har varit arbetstagare och som är långvarigtarbetslösa. Vi har i utskottet ansett oss kunna göra detta tillägg, så mycketmer som det Ugger helt i linje med propositionens syfte och inte kräver någraextra anslag. Departementschefen har nämligen vid förfrågan sagt, att han anseratt det ryms inom ramen för tidigare begärda pensionspengar. Vi har i utskottet också haft att behandla en delmotionsförslag om ytteriigare liberalisering av pensionsprövningsreglerna, mende förslagen har vi inte ansett oss kunna tillstyrka. Den ändring i lagstiftningen somsocialministerns förslag innebär och det tillägg utskottet gjort och enhälligtrekommenderat att anta hoppas jag skall bli av storl värde för demsom av olika skäl ställs utanför arbetsmarknaden. Vi hoppasockså att ett irritationsmoment mellan allmänheten och försäkringsadministrationendärmed skall vara borta. Det finns anledning att tro att det nu skall blilättare atl avgöra en del tidigare svårbedömda gränsfall, av vilka en del, somjag tidigare framhållit, föranlett debatter i , även om det givetvisinte finns möjligheter att få etl lagförslag så klart utformat att det inteäven kan uppstå vissa gränsfall. I detta sammanhang finns detanledning att understryka att den reform som rUcsdagenfattade beslut om 1970 och som innebar en genomgripande förändring avförtidspensioneringen har visat sig vara mycket värdefull för utslitna ochbortrationaliserade äldre människor. Den förbättras nu ytterligare. Men ochdetta vill jag särskilt understryka en pension kan för enarbetstagare te sig som det sämre alternativet, i varje fall för dem som haretl arbete som han eller hon orkar med. Många i åldern ärfortfarande vid sådan vigör att de föredrar att vara kvar i arbetslivet omförutsättningar därtill finns. Därför anser jag att förbättrade möjlighetertill förtidspension inte får tas tUl intäkt för att i onödan göra sig av medeller vid nyanställning gå förbi äldre användbar arbetskraft. Arbetsgivarenmåste alltjämt känna sitt ansvar. Arbetet har för de allra flesta människor ettegenvärde och får inte i onödan tas ifrån dem. Att tUlvarata den äldrearbetskraften är enligt min mening fortfarande av stor vikt, från bådeindividens och samhällets synpunkt. , herr talman, vill jag ytterligare understrykamin tillfredsställelse över atl vi i utskottet har kunnat bli eniga. Jaginstämmer i det redan tidigare framställda yrkandet om bifall till utskottetshemställan. i (fp); Som tidigare talare framhållit föreligger idetta ärende ett enhälligt betänkande från socialförsäkringsutskollet. Jag harav den anledningen bara några synpunkter att framföra. Betänkandet behandlar propositionen 55, där det föreslåsvissa ändringar i lagen om allmän försäkring när det gäller möjligheterna attav medicinska och arbetsmarknadsmässiga skäl erhålla förtidspension. Den lag viantog 1970 har lett till alt elt ökat antal personer på de angivna skälenkunnat erhålla förtidspension. Men det har, som man har sagt här tidigare, ivissa sammanhang uppstått tolkningssvårigheter. Detta gäller särskilt dearbetsmarknadsmässiga skälen. Man kan kanske säga att bestämmelserna inte varitså otvetydigt klara att man kunnat undgå sådana svårigheter. I propositionen 55 har man försökt konkretisera undervilka förhållanden de arbetsmarknadsmässiga skälen för en förtidspensioneringskall an.ses föreligga. Man föreslår atl den som ulförsäkrats från erkändarbetslöshetskassa och inte kan beredas arbete skall ha rätt fill förtidspension,om han inte längre har möjligheter att bereda sig fortsatt inkomst genom sådantarbete som han tidigare utfört eller om annat lämpligt arbete inle kan beredashonom. Det har väckts flera motioner med anledning avpropositionen. De har gemensamt haft utgångspunkten att man bör vidga rättentill förtidspension på dessa grunder, I motionen 1580 har jag och någramedmotionärer från framhållit att vissa grupper arbetstagare ochyrkesutövare enligt propositionens förslag lämnas utanför, därför att de intetillhör någon erkänd arbetslöshetskassa. Men behovet av pension kan ändå varalika klart dokumenterat, och vi har i motionen bl, a, anfört: "Det är orimligt att t. ex. en handlare, enlantbrukare, annan yrkesutövare eller arbetstagare som måstelägga ned sin verksamhet eller saknar arbete och som inte är medlem i erkändarbetslöshetskassa skall ställas utanför den nu föreslagna vidgningen av rättentill förtidspensionering." I motionerna har föreslagits olika vägar atl få till stånden utvidgning av propositionens förslag och därigenom fånga in de här ovannämnda grupperna av arbetstagare. Vi har i vår motion föreslagit att för sådanasom är oförsäkrade, men som enligt 102 § arbetsmarknadskungörelsen har rätt attfå - och som uppburit omställningsbidrag skulle gälla sammaförmåner som för de i propositionen föreslagna grupperna. Vi vUl också medtillfredsställelse konstalera att man inom utskottet eftersträvat en gemensamlösning på den frågan och alt utskottet nått enighet när det gällt att föreslåvissa ändringar i propositionen i den här delen; de förslagen innebär altutskottet tillstyrker elt bifall lUl den lösning vi har förordat i motionen1580. Jag vill inte på polemisera mol propositionen, men jagvill liksom övriga talare uttala min tillfredsställelse över atl vi i utskottetkommit fram till ett gemensamt förslag till lösning av den här frågan. Underutskottsbehandlingen stod det klart att det fanns goda skäl attlägga fram dessa förslag till ändringar för alt åstadkomma större rättvisa ochjämlikhet. Det har sagts här att utskottets förslag kanske inte löseralla problem, men det kan inte vara möjligt att utforma bestämmelser av det härslaget så att de täcker alla fall. Man får väl i stället tänka sig atterfarenheten visar om det finns behov av att göra kompletteringarav lagen. 1 vår motion 1580 har vi också tagit upp frågan omåldersgränsen, men vi har accepterat den skrivning som utskottet kommit framtill och anslutit oss tUl tanken att den nedre gränsen för att kunna erhållaförtidspensionen bör vara . Jag vill med det anförda bara konstalera attvi i utskottet är fullt eniga om del betänkande som utskottet lagt fram förkammaren, och jag ber alt få yrka bifall lill utskottels hemstäUan. HerrISRAELSSON (vpk): De möjligheter som öppnades genom riksdagensgodkännande av propositionen 1970 innebar alt äldre arbetstagare avarbetsmarknadsmässiga skäl kunde erhålla förtidspension. En erfarenhet somvunnits sedan beslutet kommit i tillämpning visar en markant ökning av antaletförtidspensionerade i åldrarna . Erfarenheterna visar emellertid också att bestämmelsernaom villkoren för atl erhålla förtidspension kom atl tolkas olika av myndigheterna.Möjligheten alt erhålla förtidspension på endast arbetsmarknadsmässigaindikationer framstod i vissa fall inle klart. Samtidig förefintlighet avmedicinskt handUcapp har som regel krävts för att man skulle kunna erhållaförtidspension. Enligt förslag i förevarande proposition, nr 1972, skulledet bli möjligt att bortse från den medicinska prövningen och medgeförtidspension av allenast arbetsmarknadsmässiga skäl. En hake i villkoren som kunde ha uteslutit betydandegmpper från möjligheten att erhålla förtidspension är bestämmelsen ipropositionsförslaget att medlemmar i erkända arbetslöshetskassor som uppburitersättning från dessa den längsta tid ersättning kan utgå är berättigade tillförtidspension, om villkoren uppfylls i övrigt. Med anledning av att vi har haft envpk-motion, motionen Nr 72 187, där vi har krävt pension redan vid 60år för vissa tunga och den hälsofariiga yrken. I, ex, gruv-, skogs-,järnbruks-, byggnads- och sluveri- , . arbeten,och fått den avslagen har vi i detta sammanhang, när vi funnit att - dessagmpper skulle kunna komma alt stå utanför de här bedömningarna, statligtfitmstoa lämnat inen motion från vpk av m. fl,, motionen 1618, där vi krävtatl vUlkoret med utförsäkring i erkänd arbetslöshetskassa skulle tas bortoch atl förtidspensionen skulle kunna utgå, om vUlkoren i övrigt Genom att utskottet tillstyrkt yrkandet alt den som under21 månader uppburit omställningsbidrag enligt 102 § arbetsmarknadskungörelsenkan erhålla förtidspension av arbetsmarknadspoliliska skäl har vår motionssyften väsentligen blivit tillgodosedda, vilket vi vill notera medtillfredsställelse. Jag vill slutligen uttrycka den meningen atl pensioneringoch olika slags understöd inle är den lösning som vare sig arbetstagarna ellermyndigheterna bör eftersträva. Det rimliga och riktiga måste vara alt allamänniskor, med någon arbetsförmåga, beredes meningsfyllda sysselsättningar ide delar av landet där de själva vill bo. Såväl sociala och medicinska somsamhällsekonomiska skäl talar för en sådan inriktning. Jag har inget annat yrkande än om bifall tUlutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 10 Statligt filmstöd Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 13 i anledning av Kungl, Maj:ls proposition 1972:36 angåendestatligt fUmslöd m, m,, jämte motioner, Kungl, Maj:t hade i propositionen1972:36 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överutbUdningsärenden för föreslagit att till FUmslödför /73 under åttonde huvudtiteln anvisa ett anslag av 1 299 000kronor, I detta sammanhang hade behandlats delsmotionen 1972:1615 av m. fl, (vpk), delsmotionen 1972:1616 av herrar Äkeriind (m) och i (m) varihemställts alt skuUe avslå Kungl, Maj:ls proposition nr 36 omstatligt filmstöd. I, att med bifall till Kungl, Maj:ts förslag ochmed avslag å motionen 1972:1616 lUI FUmstöd för /73 på driflbud- geten under åttonde huvudtiteln anvisade ett anslag av , 1 83 Nr 72 2, atl skuUe avslåmotionen 1972:1615. 3 mai 1972 Reservation hade avgivits beträffande medelsanvisningen av herr --------- ;--- 1---- i Ägnas (m), som ansett atl utskottet under I bort hemställa. Statligtfilmstod med bifall fiU mofionen 1972:1616 skuUe avslå Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av fruRyding (vpk). Fm (vpk): Med vår motion 1615 har vi kritiserat någraav de gmndläggande principerna för svensk filmpolitik. 1963 slöts utan medverkan av de aktivakonstskaparna inom området och med hänsynstagande till framför alltbiograf-branschens intressen. Vid avtalsrevideringen nu har inle hellerfilmarbetarnas fackliga organisationer fått delta i förhandlingarna. Med det särskUda yttrande som jag har fogat tillutskotlsbetänkandet har jag bl. a. velat understryka det felaktiga i det härförfarandet. Jag har dessutom velat framhålla atl de berättigade krav påmedverkan i filmpoUtUcens utformning och medinflytande i de filmpolitiskaorganen som framförts av filmarbetarna själva måste beaktas i det framtidaarbetet. Därför måste också vid en framtida revision av filmavtaletfUmarbetarnas fackliga organisationer få ingå som självständig likaberättigatavtalsslutande part. Det nu reviderade filmavtalet innebär vissa förbättringar,men styrelsens makt blir helt avgörande, medan det s.k. förvaltningsrådet endastfår en rådgivande och underordnad roll. Någon bestämmelse om representanterfrån personalorganisationen i styrelsen finns inte. Styrelsen tillsätts dockav Kungl. Maj:l, och det finns alltså möjlighet att på denna punkl tillmötesgåfilmarbetarnas krav och ge deras fackliga organisationer platser i styrelsen,där de också har tvä representanter. Vårt krav står emellertid fast, att filmarbetarna somlikvärdig förhandlingspart måste få delta vid en revidering av avtalet. Det haremellertid från filmarbetarna gjorts gällande att de i propositionen 34föreslagna ekonomiska medlen, , är trängande nödvändiga ochatt det nu reviderade avtalets godkännande av Kungl. Maj:t är en fömtsättningför att anslå medel. Därför kan vi, med understrykande av att filmarbetarnasorganisationer bör ges ett verkligt inflytande över filmpolitiken,ansluta oss till propositionen, som innebär ett selektivt stöd med 1,3miljoner kronor. Detta stöd överensstämmer med förslag som har förts fram avfilmarbetarna själva. Det selektiva förhandsstöd som dessa pengar skallanvändas till måste ses som en riktigare form än den tidigare ersättningen, somutgick i proportion till gmppbiljettintäkterna. Denna förändring är alltså viktig, och den är också riktig, men fortfarandeinriktas filmstödet huvudsakligen på långfilmen. alt den privatkapitalistiskt dominerade filmbranschen även i fortsätl- 184 ningen kommer att erhålla störredelen av filmstödet. Vi anser därför att reglernaför produklionsstödet bör vidgas till att omfatta även produktions- ochdistributionsformer som går utöver vanliga biograflångfilmer, t. ex, TV-film,videokassetter och uppsökande film. Den framtida filmpolitiken bör alltså varasådan att statligt stöd i princip omfattar alla dessa områden. Jag har alltså inget annat yrkande än utskottets. Men låtmig lill sist, herr talman, få uttrycka den förhoppningen att den pågåendefilmutredningen kommer att lägga fram goda förslag för den långsiktigafilmpolitiken i vilka inte är begränsade av den snävaintresseavvägning som kännetecknar avlalsrevideringen mellan staten ochfilmbranschen. HerrÅKERLIND (m): Till kullurutskotlets betänkande nr 13 ärfogad en reservation av i Agnas med anledning av en motion, nr1616, i vilken yrkas avslag på förslaget om statligt filmstöd. Motionen följsalltså upp i reservationen, FUmstödet är motiverat av att biljettintäkterna vidlandets biografer har sjunkit, I proposilionen sägs direkt att della lill stordel beror på TV:s kraftiga expansion. När man har delta för ögonen lycker jagdet skulle vara motiverat att ta pengarna därifrån, och därför kunde det varalämpligt att införa reklam-TV, Den konsekvensen har man emellertid inte dragit.Departementschefen föreslår i stället atl staten skall bidra med ett filmstödpå . Ätt biografernas intäkter har minskat är jag personligenhelt övertygad om beror på att det numera görs sådana filmer att folk inle villgå och se dem. Del framgår bl, a, av att folk med stort intresse tar emot denågra tiotal år gamla filmer som visas i TV, När man fått fram ett sådantresultat, måste det vara något fel med nyproduktionen. Enligt filmavtal skall avbmttobiljettintäkterna vid biograf, som utöver barnmalinéer ger mer än femfilmföreställningar , gå till de olika fonder som filmslödel äruppdelat på. föreslås en omfördelning mellan fonderna och en nedtrappning avA-fonden från . Denna nedtrappning skall ersättas medstatsmedel, som uppgår till för nästa budgetår. Enligt detreviderade avtal, som här redovisas, har man utgått ifrån att staten skallersätta även den fortsatta avtrappningen från ned lill O, vilkenskall ske . Detta har departementschefen inte tagit ställning till. Omså sker kommer vi när avtrappningen är fullständig enligt de beräkningar som nuhar gjorts att få ett filmstöd från staten enbart till den fonden med 3miljoner kronor . Utöver detta föreslås atl skall få532 i statsbidrag, vilket belopp skall avlastas filminstitutet och isista hand biograferna. Om detta statsbidrag inte införs, tvingas man alt pånågot sätt ta ut beloppet från biograferna. Anledningen till alt ett statligtfUmstöd begärs är att biograferna inle anses tåla en sådan belastning. Då kanman fråga sig varför biograferna går så dåligt. Här kommer TV och intresset förde filmer som produceras med som främsta orsaker. Man kanfråga sig om vi verkligen skall bevilja nya statsbidrag så fort någontingi samhället inle lönar sig. Jag tror alt vi måsle tänka efter. 1 reservationenav i Ägnas heter det: "Den viktigaste fömtsättningen för attden svenska spelfilmen skall kunna fortleva är atl den genom sin konstnärligakraft och sitt värde kan attrahera och behålla sin publik och alt den kanförmedla berikande upplevelser. Detta kan snarare än statligt stöd garanteraden svenska filmens fortsatta existens som kulturfaktor i samhället." Jag tror att just det sista som sägs är alldeles riktigt. "Detta kan snarare än statligt stöd garantera den svenska filmensfortsatta existens som kulturfaktor i samhället", att man kan visa sin egeninneboende kraft. Det är på detta sätt företagsamhet över huvud laget fungerar.Man måste kunna visa att man producerar varor och tjänster som folk vill ha. I reservationen heter det att mycket talar enligtutskottets mening för alt andra distributionsformer än biograferna i framtidenkommer alt fä större betydelse. Jag tror alt det är riktigt. Då kommernaturligtvis TV in som den största faktorn. Skall man stödja den härverksamheten utanför den ordinarie och som jag ser det rikliga vägen genombiografinläkter, måsle man söka det stödet hos TV som har bidragit tillminskade intäkter genom att folk i stället sitter hemma och tittar på TV, Denviktigaste och principiella frågan är om vi skall införa nya bidrag så fortnågonting inte lönar sig. Vad får det för konsekvenser? Så kan vi ju bara intefortsätta. Därför, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationen av i Agnas, HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Det föreslagna stafliga fUmstödet som vi nubehandlar omfattar för /73, Dessa pengar äravsedda att användas tiU en fri konstnärlig utveckling av svensk långfilm somskall visas på biograferna för stor publik. Som framhöll har emellertid denna publikminskal , och TV utgör en betydande orsak till denna minskning.Filmbranschens ekonomiska situation har blivit allt sämre, vilket inte är någotunikt för vårt land, Samma sak kan noteras i t. ex. , , USAoch , Den internationella fUmkrisen har också bidragit till ekonomiskasvårigheter för svensk film genom att man inte nu som tidigare kan exporterafilm. Den främsta orsaken till publikbortfaUet på biografernatorde emellertid få sökas i TV:s utbredning och del ökade programutbudet där,TV har tagit upp konkurrensen med andra fritidsaktiviteter och den är ocksä ettmedium för film, TV har, som nämnde, utbud av äldre svensklångfilm som tydligen många människor gläds ål atl se. har utskottet instämt i vad som uttalas ipropositionen, att det finns risk för alt en betydande konstnärlig tradition påfUmområdel går tUl spiUo liksom för atl tekniska och personella resurserskingras. Då vi inom ulskottsmajoriteten önskar alt svensk konstnärlig filmproduceras, eftersom vi anser den vara en viktig kulturfaktor I del modernasamhället, har vi tillstyrkt propositionen. Enligt utskottets mening är delangeläget att vidmakthålla den tradition som finns på del här kulturområdet. Detär enligt utskollets mening anledning alt slå vakt om den traditionen, och vibetraktar den som etl nödvändigt inslag i kulturpolilUcen,