prot · FV09138 · 1972-12-31 00:00:00 — - "' vad som koraraer att hända. - aUtså - har de sista allmännatullbarriärerna meUan och EEC rivits ned. Några dramatiska resultat iform av starkt stigande export torde då ännu inte ha inregistrerats vid dettillfället. De tullar som har tagits bort Ugger på den genomsnittliga nivån , och vissa psykologiska bindningar torde väl trots allt få antashämma den förbättrade exportkonjunkturen. Den inre kretsen av EEC - medlemmarnaalltså - har ju tillförts ett stort antal nya exportörer i , iStorbritannien och i , och den yttre kretsen, som vi tillhör, är kanskeinte lika attraktiv som den inre. Men ändå raåste enbart den omständigheten, att vår exporttill EEC blir mera lönsam, förutsättas utlösa särskilda exportansträngningarinom den svenska industrin som väl får antas leda till positiva konsekvenser.Vi kan utgå från att import till följd av de kompliceradeursprungsreglerna läggs om från andra delar av världen tUl EEC-området. Vårhandel med utvecklingsländerna och med andra utanförstående stater, såsomöststaterna, har antagligen påverkats negativt av det s. k. ursprungsregelsystemet. Denna höst 1977 har vi fortfarande kvar tull på papperoch specialstål. Både i det gamla EEC och i och mötervår pappersförsäljning i bästa fallen en tull på . Bara en mindre delav den exportökning på låt raig säga , sora kan förraodas ha skettunder , komraer eraellertid att kunna påräkna de förmånligaretullsatserna för återstoden utgår alltjämt en tull på . Här iSverige har vi då ett förfärligt besvär i branschorganisationerna att på olikapappersbmk fördela kontingenter för lägre och högre tuUsatser. Inte förrän 1984blir pappersindustrin helt fri. Hur konkurrenssituationen ser ut då i ,därom vet vi ingenting alls. Den livsmedelsindustri, som vi 1977 har kvar i vårt land,har sannolUct förlorat sin betydelse som exportindustri. Den högalivsraedelsteknUc som har utvecklats hos oss har kommit till användning ute iEuropa i ett antal multinationella företag med export över hela världen. Trotsde intensiva förhandlingar som under sin energiska jordbruksministersledning fört både med EEC och de resterande EFTA-staterna har jordbruket möttsvårigheter. De intema preferensreglerna inom EEC-området och den därtillämpade avsättningsgarantin har begränsat vår export till ochtill det tidigare EEC-området och dessutom medfört en besvärandeimportkonkurrens på den svenska marknaden. Vi vet då - huruvida farhågorna för attEEC-kommis sionen skall förklara vissa varor för "känsliga" besannats. Ättbestäramel ser om detta har infogats i avtalet får ju förutsättas bygga på realiteter och på att man haft något aUvariigt syfte med dem. Om dylUca 60 "känslighetsförklaringar"har gjorts beträffande vissa varor, har de också utlöstspecieU övervakning från komraissionens sida, som måste verka återhållande påde svenska exportörerna. Risken för handelspolitiska motåtgärder kan ju i varjefall ifrågavarande industrier icke bortse ifrån. Vi vet då också denna höst i vUken månEEC-kommissionen har ingripit mot svenska exportföretag för brott mot avtaletskartellregler. Exklusivavtal som svenska företag kan ha slutit med sinaåterförsäljare i , och kan exempelvis påstås stå i stridmed avtalet. I och för sig kan väl ingen rikta någon invändning mot detta. Mendet besvärliga är att svenska företag inte har några rättsmedel tUl sitt stöd.De kan inte själva föra sin talan inför kommissionen eUer EEC-domstolen.Tvisten behandlas av kommissionen och . Kommissionens vapenär, om den inte ingriper, hot om skyddsåtgärder. Det är iett sådant läge inte lätt för svenska företag att, även om de har "rentsaravete", hävda sin rätt. Inora EEC har integrationsarbetet pågåttytterligare . Staterna - deras företagare och löntagare - står närmarevarandra. Hur långt man nått, därom vet vi naturligtvis ingenting. Men dagenstendenser och dagens beslut vittnar i varje faU om en dynamisk UtveckUng. Det ekonomiska samarbetet mellan de europeiska ländernahar fördjupats. Fortlöpande överläggningar och samarbete beträffande budgetpolitikoch konjunkturutveckling äger rum. Det nuvarande samarbetet om valutapolitikenmellan centralbankerna har alltmer fördjupats i rUctning mot en gemensamvalutapolitik. Regionalpolitiken har byggts ut för att garantera att de yttrezonerna i den gemensamma marknaden icke skall släpa efter i utvecklingen. Dennya stora europeiska regionalfonden har spelat en alltmer aktiv roll i denregionala välfärdspolitiken. En samordnad invandrarpolitik har byggts upp. Isamråd med arbetsmarknadens parter har ett handlingsprogram utarbetats försaraarbete på det socialpolitiska och arbetsmarknadspolitiska området.Gemensamma riktlinjer har dragits upp för sysselsättningspolitiken för att nåen bättre arbetsmUjö och vidgat inflytande för de anställda. Den stora socialafonden bidrar till att förbättra människornas vUlkor. De särskildaaktionsprograraraen för samarbete pä miljövårdens, industripolitikens och denteknologiska forskningens oraråden har vidareutvecklats. Man har enats om engeraensara uppfattning om de stora handelspolitiska problemen bl. a. i frågaom GATT-förhandlingarna och handelsproblem. Gemensamma regler om etableringskontrolloch företagskoncentrationer föreligger. De multinationella företagen harställts under kontroU. Nya topporganisationer för arbetsgivare och löntagarehar skapats inom EEC. vårt land skall kunna hävda sin stäUning i ochi världen, ora vi skall kunna trygga en fortsatt utveckling och den fullasysselsättningens politik, kan i längden inte underlåta att medverka idetta samarbete. Det sora koramer att utspelas ute i kommer att visa, att det frihandelsavtal, som ora accepterasav , raåste betraktas sora blott ett första steg på det europeiskasaraarbetets väg. Därora måste också regeringen vara medveten. Jag tycker detframgår indirekt av handelsministerns uttalanden i A v tal med EEC, m. m. Avtal med EEC, m. m. propositionen inte av det anförande han höll . Personligen tror jag inte att den s. k.utvecklingsklausulen i avtalet ger de möjligheter utrikesutskottet ochregeringen antar att angripa alla de oUka samarbetsfrågor, sora undan för undankommer att aktualiseras. 1 själva verket tror jag inte att vårt land lär kunnafå en slutgiltig och tillfredsställande lösning av alla dessa problera utanfuUt medleraskap. Och dörren härför är stängd genora regeringensdeklaration den I 8 raars 197 I, och den bUr det ännu mera genora det beslutsom rUcsdagen fattar här . Vad vi moderater vägrar att acceptera, det är att dörrenockså skall vara låst. Vi menar, att det är ett självklart svenskt intresse -för vår ekonomi, vår handUngsfrihet och vårt oberoende i fraratiden - att vigenom medlemskap får de nära, varaktiga och omfattande förbindelser med ,som endast medlemskap kan ge. Därför, raenar vi, bör nya förhandlingaraktualiseras så snart ett tiUfälle därtUl yppar sig. När det sker vet vi inte. Förändringar i det utrikespolitiska skeendet - inom ochutom EEC kan snabbt leda tiU att nya förhandlingsmöjligheter öppnar sig. Ettlands UtrikespoUtik är - förklarade statsminister "inte oföränderlig". Den påverkas "av skeendet ute i världen, avförändringar i den inhemska opinionen, av nödvändigheten till konkretaställningstaganden till utrikespolitiska problera, där tidigare erfarenheterinte kan ge fullödig vägledning". För en gångs skuU håller jag medstatsministern. Utvecklingen går fortare . Ingen här iriksdagen hade med säkerhet kunnat förutspå de nya, skall visäga relativt vänskapUga, relationerna meUan och , och fåhade då klart för sig vUka poUtiska och ekonomiska konsekvenser den s. k.avspänningspolitiken meUan och skulle få. Vistår inför en ny världsbild. i FN, med ökande ekonomiska ochmUitära maktmedel, med sina framtidsresurser, har påverkat den utrikespolitiskabedömningen på ett revolutionerande sätt. Våra svenska maoister här hemma orade över huvud taget lyssnar till den utrikespolitiska kören - inregistrerar medstigande förundran officieUa uttalanden ora EEC:s stora betydelse, omvikten av ett nära samarbete i , om nödvändigheten för stateratt uppträda enade och att balansera de två stormakterna ochFörenta staterna. Jag tror att utrikesutskottets ordförande var inne på det härför också. Vi lever i en motsägelsefylld och besynnerlig värld.Avspänning som en följd av nya spänningar. HeU nya bedömningar som leder tillandra slutsatser än för bara . Vi moderater har varit och ärfortfarande starkt kritiska mot regeringens ömvändning i EEC-frågan. Regeringenborde, menar vi, ha fullföljt sin egen politik. De dä inledda förhandlingarnamed EEC borde ha kunnat leda till ett svenskt medlemskap med möjUgheter förSverige att upprätthålla sin hittillsvarande aUiansfria politik. Borde, sadejag - vi kan inte vara säkra på den punkten. Men vi vari minoritet när vi hävdade detta. Vi har fått böja oss för Eftersom vi fortfarande anser att en sådan lösning vore den bästa förvårt lands intressen, vidhåller vi att det alternativet aUtjämt bör hållasaktuellt. Dörren får med andra ord inte låsas, jag upprepar det. Vi menar attdet vore riktigt att riksdag när vi ratificerar avtalet gjordedet uttalande vi har begärt, nämligen att varje tillfälle till nya förhandUngsinitiativbör utnyttjas för att överlägga med geraenskapen om en utveckling avsamarbetet, i det slutliga syftet att uppnå svenskt medlemskap med herrtalman, det är bäst att upprepa det det uttryckliga förbehållet att en sådanlösning kräver särskilda arrangemang med hänsyn tUl vår aUiansfriautrikespolitik. Även om det yrkandet nedvoteras - och det kan viförmodligen räkna med kommer vi att fortsätta att hålla denna tanke levande,även om vi som politiskt parti står ensararaa för vår övertygelse. Men vi ärändå övertygade ora att det inte komraer att dröja så förfärligt länge, innanen representant för den svenska regering, som har en annan uppfattning,gör samma förklaring som gjorde på presskonferensen i Bryssel.Kanske utveckUngen leder till att och gemensamtbegär nya förhandUngar raed EEC raed det klart uttalade syftet att vinnamedlemskap, men med skilda förbehåll. Slutligen, herr talman! Den dag svensk socialdemokrati ställersig bakom en sådan politik, har vi ju nått ett nytt slags gemenskap här uppe iNorden. Då har i de tre skandmaviska länderna socialdemokraterna och demoderata norsk Hoyre och det danska Konservative -geraensamtuttalat sig för en Unje, sora överensstämmer med den europeiska solidaritetensallra bästa traditioner. Avtal med EEC, m. m. HerrHERMANSSON (vpk): Frågan om avtal med EEC måsteställas in i ett aUraänt sararaanhang. I kamp mot storkapital och konservativapartier har arbetarklassen och folket i övrigt tillkämpat sig politiska,ekonomiska och sociala rättigheter. Innehållet i dessa rättigheter förvanskasoch urholkas emellertid av kapitalismens makt och ägandeförhållanden. Det svenska folket har erövrat allmän och Uka rösträtt föratt välja riksdag. Det är en viktig rättighet. Men , som är vald avfolket, har inte den avgörande sarahällsraakten. Denna ligger i stället ihänderna på det fåtal sora behärskar landets ekonomi de ledandefinansfamiljerna. Det svenska folket har erövrat frihet att i tal och skriftuttrycka sina åsikter - men stora monopol behärskar utgivning av tidningar ochböcker. Kapitalet har ett avgörande inflytande över vad som kan spridas till enbredare allmänhet. Så är det pä område efter område. Kapitalets makt beskärinnehållet i de demokratiska fri- och rättigheterna. Kampen raot kapitaletinnesluter därför alltid en vidgning av folkets rättigheter. För att folketsraakt skall öka måste kapitalets makt minskas. EEC är en överstatlig organisation. Den har tillkommit föratt stärka kapitalets makt i . Den har tillkommit för att gekapitalismens drivkrafter så fritt spelrum som möjligt. EEC präglas politisktav storfinansens ambitioner att öka sin makt och urgröpa innehållet i vunnademokratiska rättigheter. EEC präglas ekonomiskt av en strävan att Avtal med EEC, m. m. underlättade stora monopolens utveckling och försvaga möjUgheterna till framgång förarbetares och andra anställdas intressekrav. EEC riktar sig handelspolitisktmot alla utanförstående stater, genteraot vilka EEC bedriver en högtullpolitik.EEC riktar sig mot utveckling. Den har ställt sig som överhöghetgentemot associerade . Den avgörande makten inom EEC innehas av kommissionen.Denna består av nio toppbyråkrater. Dessa har inte fått sina maktbefogenheterför att tillvarata arbetares och lägre tjänstemäns intressen. De har utsettsför att stärka kapitalismens ställning i och därmed främst deledande i detta samhällssystera - storföretagen. EEC syftar till att helt strypa de västeuropeiska folkensnationella självbestämmanderätt. Den nationella självbestämmanderätten är enviktig politisk och demokratisk rättighet. Den nationella självbestämmanderätteninnebär att det är nationella instanser som är ansvariga för de beslut sorafattas inom eller angående ett lands utveckling. För del om beslut omsvensk politik skall fattas av eller av t. ex. EEC-byråkratin iBryssel. Liksora alla de demokratiska fri- och rättigheterna är dennationella oavhängigheten också urgröpt av kapitalismens ägande- och maktförhållanden.Kapitalismens utveckhng till imperiaUsm innebär bl. a. att kapitalexport ochdärmed följande internationell ekonomisk integration mellan olika grupper avstorföretag blir allmänt förekommande. Iraperia-hsterna strävar efter atturholka den nationella självbestämmanderätten för att själva kunna handla isina egna intressen oberoende av folkens intressen. Det känner inga hämningar och tar inga hänsyn till folkensintressen och rättigheter i sin jakt efter profiter. Imperialisterna vUl sättasig över de beslut folken kan få nationella parlament och regeringar att anta.Därför strävar den europeiska storfinansen samfällt efter att utveckla denöverstatUga och mot demokratin riktade organisationen . Kampen mot EEC är i första hand en demokratisk kamp. Menkampen för demokratiska rättigheter riktar sig mot storkapitalets intressen.Fullt genomförda och konsekvent verkande blir de demokratiska rättigheternaförst sedan storkapitalets makt brutits och socialismen upprättats. EEC:s organisatoriska uppbyggnad, med makten koncentreradtill en noggrant utvald byråkrati, svarar mot dess roll att urholka dedemokratiska rättigheterna. De ekonomiska principerna inom EEC tjänar syftetatt utöka storkapitalets ekonomiska herravälde. I vems intresse är den friaetableringsrätten införd? I vems intresse har raan infört fria kapitalrörelser?1 vems intresse verkar den okontrollerade arbetsmarknaden? Det är i storkapitalisternasintresse. Fria kapitalrörelser och fri etableringsrätt är det framför alltstorföretagen sora kan utnyttja, de företag som spinner nät av dotterföretagöver inte bara utan hela den del av världen som fortfarande liggerunder kapitalismens välde. Genom de fria kapitalrörelserna och den friaetableringsrätten, rättigheter som måste betraktas som legaliseradkapitalflykt, kan storföretagen utöva utpressning mot regeringar ochmyndigheter i medlemsstaterna. De kan genom dessa rättigheter försvåraverksamheten för aktiva och stridbara fackUga organisationer. etablerar sig i andra länder är inget särskilt Nr138 Det gäller hela den kapitalistiska världen, nu på .. , ,. . ,, . , ,. . ,. kapitalismens imperialistiska stadium. Kapitalisterna investerar utom- ,~ , . lands för att stärka sin ställning och öka sina profiter. utomlandsför att kringgå skyldigheter mot arbetare och tjänstemän, för Avtal medttC, attskatteregler i de länder man flyttar till är förmånligare, löneläget "' särare,råvarorna billigare eller ibland av handelsraässiga skäl. företag flyttar inte sin produktion tUl av omtanke ora den De flyttar inte dit av omtanke om de De flyttar inte dit eller hotar att flytta dit föratt befrämja arbetarklassens krav. De flyttar dit för att kunna utnyttjaett sämre löneläge och därför att deras sociala förpliktelser där är ringa iförhåUande till vad de skulle åläggas i . Detta gäller för imperialismen oavsett organisationer avtyp EEC. Men EEC förstärker dessa raöjligheter för kapitalisterna och begränsarmöjligheterna för folket att påverka olika nationella myndigheter att vidtaåtgärder raot kapitalets etableringar. På samma sätt förhåller det sig med den okontrolleradearbetsmarknaden. Tendenserna tiU utarmning av vissa regioner, till synnerligtstor arbetslöshet i vissa regioner är inget som orsakas av en överstatligorganisation som EEC. Det är en lagbundenhet hos kapitalismen. Kapitalkoncentrationenfår sådana verkningar i varje kapitalistisk stat av viss geografisk storlek.Den okontrollerade arbetsmarknaden innebär emellertid att EEC;sstorkapitalister kan använda hela områdets arbetslösa som en reservarmé.Arbetarna flyttar inte från eller från därför att deskulle vantrivas i sin hembygd utan därför att det råder brist på arbeten. DeskuUe inte lägga sig som pendlare mellan avlägsna orter eller låta låna ut sigsom "gästarbetare" om de kunde beredas en effektiv sysselsättning ide trakter där de har sina rötter. Den okontrollerade arbetsmarknaden inom EEChar tillkommit för att storkapitalet skall kunna få förflyttning av arbetskrafttill de områden där storföretagen etablerar sig. EEC syftar till bildandet av en överstatlig politiskorganisation i som ställer sig över demokratiska rättigheter ochstyr i storkapitalets intressen. Det är dit EEC strävat. Ätt detfortfarande är målsättningen framgår med all tydlighet av de för snart två årsedan antagna Davignon- och Wernerrapporterna. Enligt den senare skallbeslutanderätt över en rad viktiga områden överflyttas till vad man kallargemenskapsorganen, dvs. a. folkvalda instanser i medlemsstaterna tillEEC-byråkratin i . EEC föregicks av strävanden att politiskt ena Västeuropa.Man fick på grund av att poUtiska meningsskiljaktigheter förelåg - börja medatt skapa en gemenskap på ekonomins område: slopa tullar och likrikta denekonoraiska poUtiken och lagstiftningen i de olika länderna. EEC är bara enbörjan. EEC syftar till en politisk nyordning av - till monopolensoinskränkta herravälde. EEC kan därför inte bara ses sora en fråga om tullar ochhandel. Och det kan framför allt inte ses sora en inledning till en friare handel i 65 5 protokoll 1972. Nr 138 världen. Såväl i regeringensproposition som i utrikesutskottets betänkan- de odlasemellertid fortfarande denna vanföreställning. Att knyta ekonomi ochhandelspolitik allt fastare till EEC kan inte ses som ett led i strävan till enfriare världshandel. EEC framstår som motståndare Avtal medttC, [i\ g, sådan. EEC:s yttre tullmurär förhållandevis hög. ' "' driver konsekvent en högtullinjevid internationella konferenser. EEC har inte haft någon direkt handelsskapande effekt utanmöjligen bidragit tiU en förändrad inriktning på handelsströmmarna. HandelnraeUan EEC-staterna ökar snabbare än EEC;s handel raed oravärlden. Av EEC:shandel med omvärlden är det handeln med de s. k. sora svarat för denlångsammaste utvecklingen. Men dessa tendenser i handelsströmmarnas utvecklinggjorde sig gällande redan innan EEC bildades. EEC är inte framför allt en frågaom handel och ekonomi. EEC gäller politik. EEC riktar sig mot de deraokratiskarättigUetema. kommunisterna står inte ensamt om dennauppfattning. En växande opinion bland det svenska folket delar våravärderingar av EEC. Det är en uppfattning som också framförs av organisationersom verkar inom EEC organisationer som inte alla är koraraunistiska. Ettexerapel: Den belgiska socialdemokratiska landsorganisationens generalsekreteraregjorde en sumraering av EEC-erfarenheterna inför organisationens extrakongress1971. Där heter det bl. a.: "EEC åren oderaokratisk institution.Ministerrådet tar besluten på ett övernationellt plan utan att något folkvaltparlaraent kan utföra en demokratisk kontroll eller själv ta upp förslag såsomsker på det nationella planet." Den uppfattningen kanske det hade varit viktigare för herrArne att citera här i kamraaren än att anföra vad han tror varakinesiska ståndpunkter. EEC strider mot demokratin. Det är kärnfrågan.Internationell kapitalsammanflätning, s. k. multinationella företag,kapitaltransaktioner över gränserna, kapitalkoncentration och regional obalanshar förekommit och förekommer i det kapitalistiska systemet oavsett EEC. MenEEC stärker dessa företeelser och tendenser. Den politik i EEC-frågan kännetecknasav tvä saker. För det första har man försökt lägga så näraEEC sora raöjligt. Man har anpassat prisnivån på jordbruksprodukter till EEC.Man har infört mervärdeskatten bl. a. med motivering att få ett skattesystemliknande det inom EEC. Man har fått igenom 81 § regeringsformen om överlåtandeav befogenheter på mellanstatlig organisation. Regeringen har söktnära förbindelser med EEC. För det andra har regeringen försöktatt framställa EEC-frågan som en i huvudsak teknisk fråga och anfört att enEEC-anknytning skulle vara en nödvändig följd av en automatiskt verkandeutveckling, som den haft att skylla ifrån sig på. I motsats till regeringar ochsocialdemokratiska partier i andra länder har den gjortEEC-frågan till en fråga på lång sikt, där man stegvis bit för bit skall smygain i EEC. Därför har debatten i EEC-frågan därapats, därför har en delav opinionen kunnat lugnas. Svenskstorfinans och de politiska partier sora företräder 66 den har valt en öppnare linje. Deönskar komma med i EEC snabbare än regeringen.Därför kan de inte ge sig till tåls. Därför vill de försäkra sig Nr 138 om att redan nu uttalar sig för fraratida associering och xisdaeen den raedlemskap, och vi ser och moderata samlingspartiets i-ifipcp bp 1Q79 reservationer sora här framlagts för . Men dessa partier är ---- samtidigtanhängare av avtalet. De kan se att det inte utgör ett hinder för Avtal medttC, framtidautvidgade förbindelser med EEC. De inser säkert att det är ett '- förstasteg in i EEC. Men de är ivriga att visa dem, vilkas intressen de företräder, att de har en större vilja än regeringspartiet att inlemma Deras iver underlättar försöken att framställa som något oskyldigt, och denna iver utnyttjas också av regeringen i dagensdebatt, där man försöker framhålla sin egen position som något Den är anhängare av EEC, det framgår avdess deklarationer under det senaste årtiondet. Man tror uppenbarligen på EEC:segna myter om sig själv. I den s. k. avsiktsdeklarationen från november 1970uttalas av den att den "delar gemenskapernasuppfattning såsom den uttryckt i att en omfattande samverkan ärnödvändig för att de fuUa fördelarna av den gemensamraa marknaden skall kunnarealiseras. Sålunda erfordras åtgärder för att uppnå ökad rörelsefrihet förarbetstagare, tjänster och kapital järate saraverkan inora socialpolitiken ochden ekonomiska politiken". Det framgår också att man har illusioner om attEEC skulle ha med solidaritet och internationalism att göra. Man glömmer attdet finns två slags internationalism folkens och kassaskåpens. EEC företräderinte folkens internationalism. Regeringen tror uppenbarligen också på myten att EECskulle vara inledning till en friare världshandel. Man har inte upptäckt ellervill inte se att det handlar om en samUng rika imperiaUstiska stater som ingåtttullunion riktad mot andra stater, inte minst mot dem som hämmas i sinekonomiska utveckling av kolonialism och imperialism. Strävan till ett nära samarbete med EEC, vilket på siktkommer att leda in i organisationen, går som en röd tråd genom regeringens poUtik. Strävan efter omfattande, nära och varaktiga förbindelser har legat fast . Men önskemålen om formerna har som bekant växlat. var medlemskap fortfarande inte uteslutet. Det nu föreslagna avtalet har, som det sägs i propositionen, en viktig fördel i att det "anger en procedur för behandhngen av framtida samarbetsfrågor". Däremot har "formen, omfattningen och djupet i saraarbetet" inte preciserats. Del finns inga garantier för att regeringens önskemål om formerna för anknytning till EEC inte än en gång kan komma att omprövas. Däremot finns fastslaget av regeringen att den önskar vidgade förbindelser med EEC. På den punkten har raan aldrig sviktat.