prot · FV098 · 1972-12-31 00:00:00 — Det ligger i sakens natur att de säsongmässigasvängningarna i arbetsbelastningen för postverket i västra är betydande;det är ju ett viktigt turistområde. Av vad som har blivit offentligt ompostverkets utredning förefaller det som om just de här starka säsongmässigasvängningarna inte närmare har beaktats. Inom turistnäringen finns det dockstora utvecklingsplaner för väscra , och det är ju ur den synpunktenspecieUt anmärkningsvärt om postverket nu skulle realisera sina planer. DetförefaUer också som om man beträffande utfallet av besparingarna inte tagithänsyn till hur omorganisationen av distributionen kommer att påverkamöjligheterna för upprätthällande av postanstaltema i västra . Det ärkonsekvenser som naturligtvis måste uppmärksammas, liksom de konsekvenser enomläggning har för den närmast berörda postpersonalen. Omorganisationen 1968innebar mer nattarbete för de anställda, och det finns starka skäl att befaraatt de nu planerade reformerna ytterligare kommer att försämra situationen förpersonalen. Man kan också fråga om i detta sammanhang säkerhetsaspekterna närdet gäller transport av värdepost har beaktats. Jag vädjar, herr talman, till statsrådet att med vaksamhetfölja ärenden som dessa. Personalens och allmänhetens synpunkter måste beaktas,och de rimliga kraven på service måste tillgodoses. Ang. postdistributionen med s. k. postkupé på sträckanÖstersund-Storlien Jag vUl återigen betona att den här frågan ärunder beredning i postverket. Vi vet ännu inte vad utredningen leder till; denär på ett mycket prehminärt stadium. Men enligt vad jag har inhämtat frånpostverket beräknas ändå de av postdirektionen övervägda nya postanordningarna fortfarande preliminärt innebära betydande kostnadsbesparingar. Vadbeträffar servicen kan naturligtvis viss försening ske för ett litet Ang. postdistributionen med s. k. postkupé på sträckanÖstersund-Storlien fåtal försändelser,medan den helt övervägande delen av försändelserna enligt vad som meddelatsmig kommer tidigare fram till postanstalterna längs den aktuella sträckan, omdet nu skulle bli tal om en förändring. tar också upp frågan om hur den berördapersonalen skulle påverkas. Enligt vad jag inhämtat kommer, om någon förändringskulle ske, samtliga som tjänstgör vid den aktuella postkupén att kunnaberedas tjänstgöring i på postkontoret eller vid annan postkupé. Slutligen kom också in på säkerhetsaspekternaom man ersätter postkupén med landsvägsbefordran. förraåret besvarade jag här i kammaren två frågor om säkerheten vid posttransporter.Jag nämnde då att ur säkerhetssynpunkt kan inte det ena eller andratransportsättet entydigt förordas, utan en avvägning måste ske i varje särskiltfall. 1 det här aktuella fallet bedömer åtminstone på detta preliminära stadiumpostverket att säkerheten inte blir sämre vid en eventuell förändring utan attdet blir precis på samma sätt med säkerheten vilket transportsätt man nu kommeratt använda. HertÄSLING (c): Vad beträffar arbetsförhållandena för denberörda personalen ber jag att få hänvisa till det yttrande som berördafackorganisation har avgivit till postdirektionen i nedre norra distriktet ochenligt vilket arbetsförhållandena avsevärt skulle försämras, om de planer somman där har skulle realiseras. Jag vill, innan vi slutar diskussionen i den här frågan,bara säga att vad jag framför allt reagerar mot är att man i ett skede, dånäringslivet i västra står inför en betydelsefull expansion,aktualiserar planer av den här arten. Det kommer självfallet att få en negativeffekt på den fortsatta utvecklingen av näringslivet i västra , och jagskulle vilja säga att det finns starka skäl att rekommendera postverket attinte nu förverkliga sina planer på en förändring av postdistributionen i västraJämtland. Vi vet som sagt inte hur det kommer att gåmed den här postdistributionen meUan och , eftersom undersökningarnafortfarande är mycket preliminära. Men låt oss ändå vara överens om att om mankan få en rationalisering som för det första leder tUl en kostnadsbesparing,för det andra inte innebär några förändringar tUl det sämre för personalen ochför det tredje medför en uppsnabbning för de flesta postabonnenter när detgäller postförsändelsernas ankomsttider - över huvud taget en bättrepostservice - och om säkerheten dessutom inte blir sämre än den nu är, så kandet inte vara svårt att välja, , den dag man stäUs inför dessaalternativ. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Om utjämnuig avtelefonavgiftema Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (c) i kammarens protokoll för den 13januari intagna fråga, nr 13, och anförde: i har frågat mig om jag kommer attta upp frågan om en utjämning av telefonavgiftema mellan olika delar av landet. Föratt utjämna telefonkostnaderna mellan olika delar av landet har redan en radolika åtgärder vidtagits. Jaghar förta året i kammaren redovisat den översyn av hela telefontaxesystemet sompågår inom . Arbetet inom utredningen har koncentreratsjust på frågan om en avgiftskonstruktion som skulle leda tUl en ytterligareutjämning av telefonkostnaderna mellan olika delar av landet. Utredningen harpresenterat ett första delbetänkande om regional utjämning avtelefonkostnaderna. Betänkandet har rem issbeh and lats och prövas förnärvarande inom , som räknar med att underställa Kungl.Maj:t förslag i frågan. Därefter kommer frågan att beredas vidare inomkommunikationsdepartementet med sikte på så snara förbättringar som möjligt.Vad som kan bli resultatet av denna beredning är jag givetvis ännu inte bereddatt uttala mig om. i (c): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Orsakentill att jag ställde frågan var att - efter vad jag kunnat finna -inte ett ordnämndes i statsverkspropositionen om det här mycket angelägna ärendet, och detvar heUer inte upptaget på propositionsförteckningen. En slutsats som mankunde dra av detta var att en utjämning av telefonavgifterna måhända skullevidtas på administrativ väg. Enligt min mening har ärendet en sådan betydelseoch räckvidd att det vore rimUgt att kunde få ta del i beslutet om enutjämning. Jag ber att redan nu få ställa den kompletterande frågan, omstatsrådet avser att förelägga det förslag som skall beredas inomkommunikationsdepartementet ett förslag som departementet enligt svaretkommer att erhålla från . Statsrådethar inte svarat på min direkta fråga om statsrådet avser att aktualiseraärendet . Emellertid säger statsrådet att beredningen ikommunikationsdepartementet tar sikte på "så snara förbättringar sommöjligt". Jag tolkar detta positivt och förutsätter att förslag om enutjämning av teleavgifterna, om inga särskUda svårigheter uppstår, bör kunnaläggas fram redan detta år. TUlsist viU jag understryka angelägenheten av att en utjämning sker så snart sommöjligt. Överläggningenvar härmed slutad. Ang. massvräkningar i hyreskonflikter § 15 Ang. massvräkningar i hyreskonflikter Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 13 januariintagna fråga, nr 12, till hert justitieministern, och anförde: har frågat justitieministernvad han anser om massvräkningar som medel att lösa hyreskonflikter. Enligtfastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara frågan. Det ligger i sakens natur att förhandlingar och frivilligauppgörelser är det normala sättet att lösa hyrestvister. Tvister av rättslignatur kan också prövas av hyresnämnd och domstol. Sedan det blivit fastslagetmellan hyresvärd och hyresgäst vilka rättigheter och skyldigheter som följer avhyresförhållandet, ankommer det på hyresgästen lika väl som på hyresvärden attfullgöra sina skyldigheter enligt lag och avtal. Vägrar hyresgästen attfullgöra sina förpliktelser, kan han i sista hand avhysas från den lägenhet haninnehar. I ett uppmärksammat faU i har nyhgen inträffat attavhysning blivit aktuell på grund av att hyresgäster kollektivt vägrat attbetala fastställd hyra. FörhåUandena i detta fall är särpräglade. Det finnsUkväl skäl att i detta sammanhang erinra om att det har blivit aUt vanligare påhyresmarknaden, att hyran eUer grunderna för hyresberäkningen fastställs genomöverenskommelser meUan hyresgästernas och fastighetsägarnas organisationer.Ett av syftena med ändringama i hyreslag-stiftningen var att stärkahyresgästernas möjligheter att gemensamt tillvarata sina intressen genom sinaegna organisationer. Det system för förhandlingar och avtal som har byggtsupp har tillkommit under aktiv medverkan av hyresgäströrelsen och har dessfulla stöd. I det systemet ingår inte betalningsvägran som ett medel att lösahyrestvister. HerrENGSTRÖM (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min enkla fråga, även om jag inte är särskUt tillfredsställd med det. Jag skall här göra en hten återblick. Hyrorna inyproduktionen har fördubblats , och hyreshöjningarna duggar tätt idet övriga bostadsbeståndet. Rekordhyrornas och hyreshöjningarnas orsaker ärhelt klara. Markspekulationen, monopoliseringen inom byggnadsämnesindustrinoch ett för hyresgästerna dyrbart finansieringssystem med höga räntor är någraav de främsta bovarna. Regeringen låter bara utvecklingen löpa i väg utan attingripa mot hyresutplundringen. Oron och missnöjet med rekordhyror ochhyreshöjningar sprider sig i hyresleden över hela landet. Denna objektiva bildav utveckhngen på bostads- och hyresmarknaden måste man ha i botten, när mandiskuterar de aktioner hyresgäster vidtar i kamp mot hyreshöjningarna. Formerna för denna kamp växlar. Hyresgästerna i sjuungdomshotell i hyresstrejkar, nära 500 hyresgäster i Uddevallahyresstrejkar mot den kommunala bostadsstiftelsen, och hyresgästerna vidstudentbostadsstiftelsen i kräver att stiftelsen skall ta tillbaka densenaste hyreshöjningen på . i avsertydligen att massvräka ca 500 hyresgäster i den takt man hinner delge dem beskedom vräkning. Hyresgästerna uppträder disciplinerat och nöjer sig med passivtmotstånd, vilket ju progressiva människor i vårt land betraktar som en legalkampform när grupper både här hemma och i andra länder går till kamp för sinaintressen. Hyresgästernas disciplinerade uppträdande står i skarpkontrast till polisens brutalitet, sådan den kom tUl uttryck särskilt vidvräkningen av 30 hyresgäster i går. Insatsen med polishundar ledde till attåtta människor blev hundbitna, och två fUckor blev allvarligt skadade när debjöd passivt motstånd i trappuppgångarna. Polisbrutaliteten står inte i någon rimlig proportion tiUvad man säger sig vilja uppnå. Som den kom till uttryck i i går förefallerden ha överträffat tidigare brutala polisinsatser mot bl. a. demonstranter.Denna massiva polisbrutalitet verkar att ha tiU syfte att visa att kamp intelönar sig samt att splittra den hyresgästopinion som håUer på att växa fram mothyresutplundringen. Massvräkningar av hyresgäster kan inte få vara något medelatt lösa hyreskonflikter. Folket har alltid reagerat starkt mot detta, t. ex. iMackmyrakonflikten, där arbetsköparna använde massvräkningar som medel i enkonflikt. kommunisterna har redan krävt attregeringen stoppar polisbmtaliteten och vräkningarna i . Såvitt jag kundeförstå av svar är regeringen inte beredd att göra det. Enligt vårmening bör hyreskonflikter lösas förhandlingsvägen. Anser inte även statsrådetLidbom det? Vill regeringen därtitöver dämpa hyresgästernas oro ochstoppa nya hyresstrejker är det helt avgörande att regeringen radikalt läggerom bostads- och hyrespolitiken och stoppar hyresutplundringen. Ang. massvräkningar i hyreskonflikter Massvräkningar är inte ett medel att lösahyrestvister, säger . Det kan jag i och för sig håUa med om. Men iså fall bör man tillfoga att hyresstrejk inte heller är ett medel att lösahyrestvister. Hyresstrejk ingår inte i det system för förhandlingar ochuppgörelser mellan parterna som vi har här i landet, och förhållandena påhyresmarknaden och arbetsmarknaden är icke jämförbara. Enligt den nya hyreslagen och de ändringar i hyreslagstiftningensom gjordes har hyresgästerna fått ett betydligt ökat inflytande påhyresförhållandena, och det systemet har, som jag sade i mitt svar, tUlkommitunder aktiv medverkan av hyresgäströrelsen. Jag känner inte tiU atthyresgäströrelsen begärt att kollektiv betalningsvägranskall accepteras som något slags stridsmedel på hyresmarknaden. Har man en ordning på hyresmarknaden med förhandlingar,uppgörelser och avtal, och en lagstiftning i botten, så måste den ordningen naturiigtvisockså respekteras. Att skylla på oro på hyresmarknaden och försöka legitimerastudenternas uppträdande när det tar sig uttryck i en massiv vägran att betalahyra är ingenting annat än att dels inbjuda till kaos, dels totalt underkännavåra demokratiska arbetsformer. Antas det lagar här i huset, så måste dessalagar tiUämpas och beslut som fattas med stöd av lagarna måste kunnaverkställas. Ang. massvräkningar i hyreskonflikter Det är kronofogdemyndighetens sak att verkställa beslut omvräk-ningar. Om hyresgäster eller andra gör motstånd mot verkstäUighets-beslut,måste kronofogden kunna begära bistånd och skydd av polisen. Det är ensjälvklarhet att polisen när den fullgör sina uppgifter använder minsta möjligavåld. Men det är också en självklarhet att polisen måste lösa sin uppgift så,att beslut som är fattade i laga ordning blir verkställda. Är det någonting somkännetecknar den svenska polisens uppträdande i den här typen av sammanhang såinte brukar det vara onödig brutahtet. Polisen har i stället vid mångatillfällen gett prov på gott omdöme, stor förmåga att stålsätta sig motprovokationer och utomordentlig återhåUsamhet när det gäller att använda våld.Jag känner i detta fall inte till någonting som föranleder anmärkning motpolisens uppträdande. HertENGSTRÖM (vpk): anser att hyresstrejk inte ingåri det system vi har på hyresmarknaden. Det är väl att anlägga en helt och håUetformell syn på den här frågan. Jag försökte i mitt första inlägg skissera vaddet är som ligger bakom den förbittring som finns bland hyresgästerna och vaddet är som driver fram konflikterna. Vidare säger att arbetsmarknad ochhyresmarknad inte kan jämföras. Men borde vi inte komma fram tiU ett system därde kan jämföras? Man har rätt att vägra att stäUa sin arbetskraft tiUförfogande om villkoren är sådana att lönearbetarna kollektivt inte kanacceptera dem. När det gäller hyror skall man däremot vara skyldig att godtagavUka uppgörelser som helst. Det gör att hyrorna fortsätter att trappas upp förvarje år som går med nya rekordhyror som följd. Det var intressant att höra statsrådet tala om attjag vUl legitimera studenternas uppträdande och att polisens handlande intekännetecknas av brutalitet. Men, , det är ju så att massmedia deflesta morgontidningarna och radions tidningskrönika - är ganska överensom att pohsen har uppträtt på ett osedvanligt brutalt sätt i . När det gäller att tiUkaUa hjälp från myndigheter skullejag vilja ställa frågan: Ingår det i uppgift att medverka på detsätt som har gjort i ? Jag trodde att dess uppgift var attmedverka vid släckning av bränder och inte att vräka hyresgäster. TUl sist vUl jag ta upp en i sammanhanget rätt viktigprincipieU fråga. I debatten har hänvisats tiU att det här gäller enbostadsstiftelse och att en sådan inte kan gå med vinst. Alltså är detnödvändigt att få in de pengar man vUl ha. Dessa problem finns också inomhyresgäströrelsen jag har själv varit aktiv inom denhyresgästavdelning jag tUlhör. Man sitter och förhandlar, och det allmännyttigabostadsföretaget, som skall drivas utan vinst, säger att företaget måste habetalt för vissa kostnader och att en hyreshöjning måste ske. Visserligen kanman förhandla bort en del kostnader, men på detta sätt fortgår hyreshöjningarnaår . Hert misstar sig om han tror att det bara ärstudenter som är missnöjda; bl. a. kan jag som nämnts hänvisa tiU vad somförekommit i Uddevalla.AUt fler och fler inom hyresgästleden anser att för att kunna åstadkommaordentliga ingripanden från statsmakternas sida måste man se tUl att innehållamedel för de lokala bostadsstiftelserna och därigenom tvinga styrelser ochlokala kommunalpampar ut på plan, så att de stäUer krav på regering ochriksdag. säger att jag inte med ett ordberörde vad som ligger bakom vräkningama, den oro på bostadsmarknaden som herrEngström talade om. Det är självklart, att boendekostnader, markspekulation,produktionskostnader för bostäder osv., som kortfattat berörde,är utomordentligt viktiga ting, som i hög grad angår denna riksdag. Det är häri och i de kommunala församlingarna som dessa saker skaU diskuterasoch besluten fattas. Men den fråga som ställde tiU mig gälldenågot helt annat, nämligen hur de lagar som vi har bör tillämpas och omvi kan acceptera ett system med massvräkningar. Mitt svar tiU varatt massvräkningar är ofrånkomliga, så länge vi inte har ett system, där hyresstrejkär ett reguljärt och accepterat medel för att lösa hyrestvister. Då menar herrEngström att vi bör försöka införa ungefär samma förhållanden på hyresmarknadensom på arbetsmarknaden. TUl detta vill jag endast säga: Gå tiUbaka tUl denhyresgäströrelse som själv tiUhör och fråga varförhyresgäströrelsen inte har begärt att hyresstrejk skall bli ett reguljärtstridsmedel på hyresmarknaden! Fråga vUka komplikationer och svårigheter det ärsom gör att detta ter sig hart när omöjligt. TUl sist viU jag säga något om polisens påståddabrutalitet. åberopar tidningarna som sanningsvittnen tiU attpolisen skulle ha uppträtt brutalt i . Jag tror inte att tidningarna, i denmån de har recenserat polisen hårt här, har haft tiUgång tUl fuMständiginformation. Jag viU framhålla att enligt gäUande lagstiftning är detutan tvivel så, att polisen i varje situation, vid varje tUlfälle skaU användaminsta möjliga våld för att genomföra lagliga beslut och för att bistå andramyndigheter att genomföra beslut som skall verkstäUas. Det är också den principsom tiUämpas i praktiken. Det kan emellertid förekomma situationer, då det ärnödvändigt att använda visst våld därför att människor som blir föremål förverkstäUig-het sätter sig till motvärn. Då väljer man den mildaste formen avvåld. Varför förekommer batonger, hundar och tårgas? Det finns extremasituationer där det ena eUer andra av dessa medel kan behöva tillgripas. Omhundar används är det normalt inte för någonting annat än för att skapa en ökadrespekt och avskräcka människor från fortsatt motstånd. Det är inte för atttUlfoga folk skada. Ang. massvräkningar i hyreskonflikter Överläggningenvar härmed slutad. Ang. granskningen av verkningarna av affärstidslagensslopande granskningen av verkningarna av affarstidslagens slopande Herr handelsministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 18januari intagna fråga, nr 22, och anförde: har frågat mig när jag avseratt tiUsätta den nämnd som skall granska verkningarna av affärstidslagensslopande. Den nämnd som avser, affärstidsnämnden,tillkallades . Den hade sitt första sammanträde i går. Hert KOMSTEDT (m); när frågan lämnades in hadejag förgäves letat efter en pubhcering av tiUsättandet av den nämnd som här äråberopad. Det var anledningen tUl att jag ställde frågan. har handelsministern svarat att nämnden är tillsatt.Svaret kom fort. Svaret var kort men positivt. Jag ber att få säga tack. Överläggningen var härmed slutad. § 17 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 164-170 till , nr 171-175 tUlskatteutskottet, nr 176-178 tUl justitieutskottet, nr 179-181 tUl lagutskoUet,nr 182-184 tiU utrikesutskottet, nr 185 till försvarsutskottet, nr 186 och 187tUl socialförsäkringsutskottet, nr 188-190 tiU socialutskottet, nr 191-194 riUutbUdningsutskottet, nr 195-199 tUl trafikutskottet, nr 200-202 tUljordbruksutskottet samt nr 203-205 till inrikesutskottet. § 18 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningennr 27. § 19 Herr förste vice talmannen meddelade att Kungl.Maj:ts propositioner nr 1 och 2 skulle sättas sist på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde. §20 Interpellation nr 28 ang. indragning av tågförbindelser m. m. Ordetlämnades pä begäran tiU HertHENMARK (fp), som yttrade: offentliggjordesett uttalande av regeringen angående den'framtida trafikplaneringen i vårtland, som innebär att man i avvaktan på resultatet av pågående utredningar påtrafikområdet skulle iaktta viss återhållsamhet med att besluta om nedläggningav ytterligare jämvägar, såvida ej särskilda skäl därtiU förelåg. har det framkommit att i samband medförberedelse för sommartågtidtabellen 1972 på jämvägsUnjen indragning av tågförbindelser och nedläggning av persontrafiken påett antal järnvägsstationer planeras. Samma torde förhållandet vara även påvissa andra järnvägslinjer. Med anledning av detta hemställer jag att tillkommunikationsministern få ställa följande frågor: 1) att de av statens järnvägars driftsförvaltningar föreslagnaindragningarna av tågförbindelser och i vissa fall föreslagna nedläggningarnaav all befintlig persontrafik vid ett antal järnvägsstationer står i godöverensstämmelse med angivna regeringsuttalande? 2) Om svaret påfrågan blir ja, är statsrådet i så fall beredd att ange de skäl ochmotiveringar som har varit avgörande för de föreslagna åtgärderna? 3) Är statsrådetberedd att medverka till att nuvarande information och service tUl den resandeallmänheten förbättras och utvidgas och att genom andra lämpliga åtgärderintresset stimuleras hos allmänheten i syfte att få tiU stånd ett bättreutnyttjande av det i järnvägsanläggningar och materiel nedlagda kapitalet ochatt trygga den hos SJ anställda personalens framtid? § 21 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 206 av herr £'/'iÅ:wo/i i m./7. Nr 207 av m. fl. om större samhälleligtinflytande över ölhanteringen Nr 208 av m. fl. angående skattepolitikensanvändning som regionalpolitiskt instrument Nr 209 av herrar och i om förbud motförsäljning av mellanöl Nr 210 av i Skärstad m.fl. om befrielsefrån mervärdeskatt för andelsbevis m. m. Nr 211 av i Skärstad m. fl. om slopande avbeskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Nr 212 av herrar i och i Gunnarskogom bibehållande av skyddskonsulentdistrikt Nr 213 av m. fl. om skärptapermissionsregler för narkotikabrottslingar Nr 214 av hen m. fl. angående antisemitiska inslagi politik Nr 215 av m.fl. om ökat bistånd tiU Zambiaoch Nr 216 av i m.fl. om en översyn avfamiljebidragsförordningens bestämmelser om näringsbidrag Nr 217 av herrar och angående undantagenfrån reglerna i vägtrafikförordningen för militärtrafik och trafik för civilförsvaret 4 protokoll 1972. Nr 8 Nr 218 av m. fl. omvidgad rätt tUl allmän tUläggspension den "'" deltidsarbete 20 januari1972 ' ' m.fl. om höjdtiUäggssjukpenning vid hem- -------------------- arbete Nr 220 avherr m. fl. Nr 221 av i m. fl. om ökatbidrag tiU sjuk-och hälsovård för studerande vid eftergymnasialautbUdningsanstalter Nr 222 avherr Leuchovius m. fl. om vidgad rätt tUl invaliditetstiUägg Nr 223 av fröken m. fl. Nr 224 av om värdesäkring av denåterbetalningsfria delen av studiemedel, m. m. Nr 225 av m. fl. om rätt för arbetstagare tUllängre sammanhängande ledighet Nr 226 av herrar Henmark och om stöd tiU privatalkoholist- och narkomanvård Nr 227 av herrar och i omdifferentierad avgiftsdebitering för sjukvård vid trafikolycksfall Nr 228 av i Skärstad m. fl. om skildaplaceringar av patienter med olika sjukdomsbild på mentalsjukhusensvårdavdelningar Nr 229 avfru m. fl. Nr 230 av herrar i och angåendesamarbetet mellan offentlig socialvård samt friviUiga organisationers ochtrossamfunds sociala verksamhet Nr 23 1 av i m. fl. om en analys avalkohol-och narkotikamissbrukets utveckling på Nr 232 av i m. fl. om anmälningspliktför radiohandlare vid försäljning av färg-TV-apparater Nr 233 av hexT i Skärstad m. fl. om vidgatinflytande för folkrörelserna över verksamhet Nr 234 av m. fl. om omorganisation i till ett självständigtarkiv Nr 235 av m. fl. om höjning av anslaget tUlBidrag tUl de handikappades kulturella verksamhet Nr 236 av herrar och i om ändraderegler för kontroll av TV-innehav Nr 237 av herrar och om rätt tillförfattarersättning för lån från vetenskapliga bibliotek Nr 238 av herrar i och angåendefinansieringen av utflyttad TV-antenn