prot · FV0952 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag har i min bänk exempel på läromedel, som används iundervisning i svensk skola och som enligt min uppfattning helt enkelt ärfruktansvärda, men eftersom jag tidigare anfört just dessa exempel i debattenmed utrikesministern skall jag inte ta upp dem . Men jagstårinte här och talar om saker och ting som jag inte kan stå för. Om man gårigenom läromedlen kan man mycket snart finna sådant som det är helt orimligtatt det skall användas i religionskunskap och framför allt ikristendomskunskap. När människor som har en annan syn på vår religionskunskapoch vår kristendomskunskap begär att deras barn skall slippa gå i denobligatoriska skolans religionsundervisning, då tycker jag att deras krav ärlegitima. Det stämmer överens med religionsfrihet och med jämlikhet. Jag beratt fä yrka bifall till motionen 193. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Vid den punkt som behandlas har fruSundberg och jag fogat ett särskUt yttrande i anledning av motionen 704angående frivillig konfessionell kristendomsundervisning som av utskottetbehandlats en aning snävt. Motiveringen härför är att en motion med liknandeinnehåll behandlats föregående år. Vi har dock velat något utvecklahur det som man begär i motionen kan förverkUgas redan inom ramen för gällandebestämmelser för gmndskolans s. k. fritt valda arbete. Hinder föreligger alltsåinte för elever som så önskar att få syssla med arbetsområden som har religiöskaraktär, även s. k. konfessionella sådana. Det är enligt vår uppfattning intekompletterande undervisning och sålunda tillåtet. Vi kan inte tänka oss attnågon skolstyrelse skuUe avvisa önskemål om arbetsområden av religiös ochideell karaktär, men förutsättningen är givetvis att tillräckligt många eleveranmäler sig. HerrALEMYR (s): Det som nu senast sade fårnaturligtvis stå för hans egen räkning. Det särskilda yttrandet vill jag intekommentera i detta sammanhang. Jag vill bara hänvisa till vad utskottet sagt isin skrivning. Hur och tolkar det får självfalletstå helt för deras egen räkning. Jag noterar att i Agnas under tre olikapunkter har valt att tala om i stort sett samma ämne. Jag förstår att hantycker att det är oerhört viktigt, och jag respekterar hans uppfattning i detavseendet. Men jag undrar om de ärade ledamöter som varit uppe idebatten och talat för alternativa skolor har tänkt sig in i konsekvenserna omvi skulle följa deras tankegångar och låta en del elever gå i andra skolordärför att deras föräldrar inte tycker om religionsundervisning.Vi måste då befria elever vilkas föräldrar tycker att skolan inte ärtillräckligt kommunistisk eller tillräckligt ateistisk eller tillräckligtsocialdemokratisk eller tillräckligt folkpartistisk. Vi kommer i en fullkomligtorimlig situation om vi släpper loss detta och säger att föräldrar som integillar innehållet i skolans undervisning skall få ta sina barn ifrån skolan. Bidrag till driften av grundskolor m. m. I stället måste målsättningen vara, då det gäller bådeläroplanerna och läromedlen, att göra undervisningen så allsidig som möjligt,så objektiv som möjligt och att så långt det är möjligt ge elever på allaskolnivåer kontakt med olika människors bedömning av problemen i livet. Detmåste vara utomordentligt värdefullt att elever från kristna hem, frånateistiska hem osv. konfronteras med varandra och i skolan möterlivsåskådningarnas kamp. Detta är skälet till att utbildningsutskottet avvisar demotionsvis framförda yrkandena. Jag tror inte, herr talman, att vi skall ta upp en nydebatt om detta. tycker emellertid att vi i utskottet harmisstolkat hans motion. Jag kan bekänna att vi hade väldigt svårt att förståvad motionärerna menade med sin motion. Jag vill gärna be kammarens ledamöteratt läsa motionen 31 den är väldigt intressant. Det är verkligen inte lättatt ur den klämmen och ur motionen få fram vad man egentligen avser. Därförgjorde vi det så enkelt som möjligt för oss. Vi citerade helt enkelt ibetänkandet några rader ur motionen och sade, att det är troligen detta sommotionärerna menar. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. HerrNORDSTRANDH (m); Vad vi sagt i det särskilda yttrandet stårgivetvis för vår räkning. Om jag inte missminner mig har vi här - jag säger detsom en upplysning för den som läser detta betänkande - i stort sett återgivitvad utskottet sagt om fritt valt arbete. i Agnas (m): När jag hör tala i debattentycker jag att han har gjort framsteg ja, jag vet att han är intelligent ochkunnig, och det är naturligtvis tillåtet för honom att ha sin uppfattning. sade att vi skall arbeta på att försökautforma läroplaner och skollagar så att alla med tillförsikt kan skicka sinabarn som elever till skolan. Kan skolan verkligen uppfylla de kraven och kan desom är ansvariga för skolpolitiken bringa det därhän att vi verkligen fårobjektivitet, då är jag också med på att skicka mina barn till skolan. Men jaghar påtalat, envist och enligt mångas uppfattning dumt, att det inte är så nu.Kan det ske en rättelse hälsar jag emellertid det med stor glädje. När talade om konsekvenserna ifall en mängdandra begär att få ordna skolor på egen hand vill jag i demokratins namn sägaatt det borde vara tillåtligt. Men jag har aldrig hört att t. ex. kommunisteranmält något större missnöje med undervisningens objektivitet i kristendomskunskap.Det kanske kommer sådana frågor längre fram, men till är det dessa smågrupper som har begärt att själva få ordna undervisning. Det är alltså såoerhört farligt att ge t. ex. iStockholm tillstånd till det. Detta förefaller mig vara åsiktsförtryck. HerrHENMARK (fp); Jag beklagar att utskottets företrädare harså svårt att läsa motioner. Men det kanske är samma mått av förmåga somutskottets talesman visar när han säger att utskottet har försökt göra det lättför sig genom att citera ur motionen. Jag kan för min del inte hitta någotcitat ur motionen i utskottets betänkande. På s. 15 i betänkandet säger utskottet attenligt motionärernas mening "är detta en olycklig utveckling som skaparproblem av olika slag eftersom vissa föräldrar av samvetsskäl vägrar sända sinabarn till skolan och måste ordna egen alternativ undervisning". Detta ärett citat ur motionen. Jag vill bara svara i Agnas att skolanuppfyller kraven på objektivitet. Självfallet kan det då och då görasövertramp, och det beklagar vi alla. Vi är medvetna om att inte allt i vårskola fungerar tillfredsställande på alla områden. Men i princip skall skolanuppfylla de krav på objektivitet som efterlyser, och den uppfyllerdem också. Bidrag till driften riksinternatskolor överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 193 av herrar i Agnas och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag tilldriften av riksinternatskolor HerrHENMARK (fp): Punkten 13 gäller Bidrag till driften avriksinternatskolor. Jag har tillsammans med några medmotionärer hemställt attorganisationskommittén för riksinternatskolor vid sitt fortsatta utredningsarbeteskulle beakta möjligheten att utnyttja redan existerande resurser vid , f. d. , och vidare att i sittutredningsarbete angående den fortsatta planeringen av gymnasieskolan särskiltskulle beakta möjligheten att i Osby-Älm-hults gymnasieområde fördelagymnasieskolans linjer enligt i direktiven uppdragna riktlinjer. Denna motion har av utskottet avstyrkts. Jag skall härinte framställa något yrkande pä att den skulle bifallas, men jag vill ändåpassa på att Bidrag till driften riksinternatskolor lägga framnågra fakta som jag tycker bör bringas till protokollet och som jag hoppas attorganisationskommittén för riksinternatskolor trots allt kan uppmärksamma vidsitt fortsatta planläggningsarbete. Jag skall inte på något sätt erinra om det som sker inomriksinternat-skoleområdet. Vi vet att åtminstone en internatskola kommer attläggas ned. Det kan ju hända att tillströmningen tiU dessa skolor inte harvarit den som man väntade, men detta kan ju bero på särskilda förhåUanden. Min första punkt är att internatläroverk sannolikthar möjligheter att göra undervisningen billigare än de flesta nu existerandeinternatskolor, av det skälet att man där har ett internat som är byggt förganska länge sedan och som därför nu är avamorterat. Det måste betyda ganskamycket för en skolas budget om en stor del av byggkostnaderna försvinner. Jagtror att det är av särskild vikt just för sådana människor som på grund avu-landstjänst eUer av andra skäl är förhindrade att ha sina barn i vanUgakommunala gymnasier att de kan få barnen utbildade för en skälig penning. Detär ganska dyrt i våra nuvarande internatskolor - det har jag gjort migunderrättad om. För det andra har en utbildningstradition som jagtror det är anledning att lägga märke till. Den skola som finns där och som nuutbjuds till användning grundades , och skapades detintemat som alltjämt fungerar och som kan fungera ännu . Skolan hadeprivata grundare, och den har därefter varit i olika sammanslutningars händer,men är det kommunen som äger och driver skolan. I dettasammanhang vill jag erinra om att 1962 fattade beslut om att dennaskola skulle få statsbidrag för att fortsätta som gymnasium i samband med attden dåvarande realskolan skulle avvecklas. Det har inte blivit så, utan istället har man frånhänt samhället den här utbildningen. För det tredje vill jag framföra den synpunkten att detskulle vara av betydelse för hela gymnasieområdet att där blev ett tillskott avelever. tillhör ju gymnasieområde, och jag skall inte på någotsätt yrka att det skall ändras. Men gymnasieområde har under detgångna året inte haft mer än fyra paralleller i gymnasiekolan och treparalleller i - nu är de ju också gymnasielinjer. Det innebärsålunda att det finns ganska få valmöjligheter för dessa elever. Om man genomatt där ha ett internat kunde få dit ytterligare exempelvis 100 elever, såskulle valmöjligheterna för eleverna i hela detta gymnasieområde förbättras.Detta förutsätter givetvis att det är ett intimt och förtroendefullt samarbetemellan och , och jag utgår ifrån att det kan bli ett sådant. FrånOsbys sida jag har talat med vederbörande om den här saken finns ingahinder. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det i redanfinns en gymnasial skogslinje. Där finns också en lanthushåUsskola med gymnasialaspecialkurser. Slutligen vill jag erinra om att det har funnits en yrkesskola,med heltidsanställd rektor, som sålunda har tillgodosett helayrkesutbildningen. ingår ju yrkesskolan i den gymnasiala utbildningen, ochdärför måste de linjerna ryckas ifrån och föras över till gymnasieorten. Ur regionalpolitisk synpunkt - det är ju modernt att tala om regionalpolitik är det väldigt betydelsefullt för samhälle att få ha kvar sin skola.Osby har satsat mycket pä utbildningen och skaffat dit lantbruksskola,lanthushållsskola och skogsskola, man har haft yrkesskola och kommunaltgymnasium. Om vi nu tar ifrån det ena efter det andra av dennaskolutbildning, kommer det att verka mycket nedrivande och försvaga dettasamhälles möjlighet att fortsätta sin utveckling. Vid punkten 13 i utskottets betänkande finnsingen reservation med anledning av motionen - där jag för resten är medmotionär- om internatläroverk. Jag vill instämma i vad har sagt, men jagtycker att jag kanske i någon mån bör redovisa orsaken till att jag inte harreserverat mig till förmån för motionen. Utskottet har ju inte haft att ta ställning tillriksinternaten som sådana men har redovisat utveckUngen vid dem och hänvisattill den organisationskommitté som arbetar med utformningen avundervisningen vid riksinternaten. Den kommittén kommer också att undersökainrättandet och lokaliseringen av eventuella rikselevhem, ochdepartementschefen har i propositionen inte velat föregripaorganisationskommitténs arbete. Med tvekan har jag accepterat att utskottetinte heller skulle göra detta, men likväl anser jag att den kamp, den skolkamp,som har fört är ganska unik. Man har nämligen fortsatt att driva engymnasieskola med helt kommunala medel, därför att man inom kommunen har funnitskolan vara absolut nödvändig. I klämmen till den väckta motionen finns det ett par olikaalternativ, och man begär bl. a. överväganden huruvida internatläroverkskulle kunna bli riksinternat. Jag är inte längre övertygad om att detbästa vore att göra internatläroverk till riksinternat, därför att det harhänt saker på skolfronten. Genom att överföra det nuvarande gymnasiet till enkommunal gymnasieskola något som borde vara möjligt på ett helt annat sätti och med att nya direktiv har gått ut som skall gälla för skolöverstyrelsensfördelning av gymnasieskolor och sedan använda de visserligen gamla menhuvudsakligen helt nyrenoverade internatloka-lerna till rikselevhem skulle mankunna hålla elevkostnaderna nere. Som har redogjort för skullekommunens övriga utbildningsmöjligheter också kunna medge stor valfrihet föreleverna. internatläroverk skiljer sig ju från riksinternaten iett par avseenden. Dels drivs det av kommunen, dels är föräldraavgifterna jagtror att vi skall skilja på kostnaderna för att driva läroverket som sådant ochföräldraavgifterna per elev betydligt lägre än vid riksinternaten. Och en sakvill jag slå fast; Enligt min uppfattning har riksinternaten helt misslyckatsmed sin uppgift att erbjuda en alternativ utbildning till rimliga kostnader. Jag har diskuterat kostnadsfrågan med utbildningsministerntidigare, och han har då varit ovillig att stå fast vid syftet i propositionenom riksinternat, att kostnaderna vid riksinternaten skulle sänkas för föräldrarna.Så har inte blivit fallet. Kostnadsökningarna har mer än väl ätit upp de ökadestatsbidragen, och elevtillströmningen har minskat. Bidrag till driften riksinternatskolor Bidrag till driften riksinternatskolor ax i dagatt nettokostnaden för föräldrar för att hälla ett barn i ett riksinternattorde närma sig . Det bör ses mot bakgrund av den beräkningsom gjordes av den utredning som behandlade frågan och enligt vilkenföräldraavgiften skulle vara . Vid internatläroverk understiger kostnaden 5 000 kronor.Men för att man skall kunna hålla detta kostnadsläge och erbjuda inte minst deutlandssvenska barnen en möjlighet till utbildning fordras det att internatetknyts till en gymnasieskola och att internatet om möjligt fårstatsbidrag till elevhemsföreståndare på samma sätt som riksinternaten samtnaturligtvis att internatet blir fullt utnyttjat. Detta kan ske genom att ettav rikselevhemmen förläggs till . Lokaliseringen av rikselevhemmen är utomordentligt viktig.Man kan ställa frågan: Varför har inte klarat sig, medanLundsberg gjort det utan att vara riksinternat, för att inte tala omGrännaskolan? Jo, det beror på att närheten till storstaden är av ondo för eninternatskola, även om avståndet till flygplatsen blir kortare. Det är den bedömning jag vill göra. Jaghoppas att organisationskommittén skall göra sig besväret att fara till Osbyoch se på de möjligheter som där föreligger. Jag finner det ganska osannoliktatt man vid bedömningen inte skulle ta hänsyn till de resurser sorn finns såväli fråga om byggnader och personal som rent miljömässigt. Vi har tidigare i dagtalat om betydelsen av en god miljö för skolans verksamhetsområde, och änviktigare blir miljöbedömningen då det gäller elevhem. Dessa måste lokaliserastill områden som inte gränsar till storstäder men som ändå hartillfredsställande kommunikationer, så att utlandssvenska barn kan nå sinahemorter utan onödiga kostnader eller tidsförluster. Jar har inget yrkande att ställa, men jag ärganska säker på att frågan om internatläroverk kommer att diskuterasvidare här i . Motionen 685 aktualiserar i en av sina bådadelar en intressant frågeställning, som väl får taställning till. Det är den fråga som nu håller pä att utreda,om det kan vara möjligt att inom en gymnasieregion ha denintegrerade gymnasieskolan lokaliserad till mer än en ort. Det är vad man frånOsbysidan vill. Jag är för min del inte främmande för tanken att man på orterdär det finns dyrbara anläggningar möjliga att utnyttja skulle kunna tänka sigatt gymnasieskolan, integrerad i gymnasieregionen, är lokaliserad till mer änen ort. Men detta får senare ta ställning till. Det är alldeles förtidigt att göra något uttalande på den punkten. Motionens andra del gäller riksinternatskolorna. Där villjag erinra om vad sagt, nämligen att om det skulle visa sigatt man kommer att behöva flera riksinternatskolor än vi har och detta kommer givetvis också att gälla rikselevhem - så skall de lokaliserastill andra delar av landet än där de ligger. ett sådantbehov, så kanske det blir tal om en förläggning till , till Västkusteneller till . Men också detta är det för tidigt att nu yttra sig om.Trenden är att antalet sökande tiU riksinternatskolorna går ner, och det finnsalltså ingenting som talar för att vi kommer att behöva fleraskolor av denna typ. Men hur det går i det fallet får framtiden utvisa. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m, m. Kungl, Maj:t hade (punkt D 31, s, 261-269) föreslagitriksdagen att 1, medge att förhandsbeskedom statsbidrag till byggnadsarbeten för skolväsendet fick lämnas enligt vad somförordats i statsrådsprotokollet, 2, till Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet m,m, för /73 anvisa ettförslagsanslag av , I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1972:33 av m. fl. (fp), dels motionen 1972:135 av m. fl. (fp), dels motionen 1972:247 av herrWikström m. fl. (fp) vari yrkats att beslutade hemställa att Kungl.Maj:t 1. utfärdade nya och till dagens samhällsplanering bättreanpassade bestämmelser för statsbidrag till skolbyggnader, 2, föranstaltade om att försöks- och forskningsarbetetkring nya skolbyggnadsmetoder intensifierades så att skolbyggnaderna kunde bli effektiva och anpassningsbara instrument för de olika skolformernas skiftande innehåll, dels motionen 1972:1152 av herrarPettersson i (c) och i (c), dels motionen 1972:1 160 av () samt dels motionen 1972:1 166 av herrarWennerfors (m) och () i vad avsåg hemställan att tillBidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m, m, för /73anvisade ett förslagsanslag av . Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. 1. medgav attförhandsbesked om statsbidrag till byggnadsarbeten för skolväsendet fick lämnasenhgt vad som förordats i statsrådsprotokollet, 2. med bifall tillKungl. Maj;ts förslag och med avslag å motionen 1972:1166 såvitt nu var i frågatill Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /73anvisade ett förslagsanslag av , 3. som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i anledning av motionen 1972:247anfört angående ändring av handläggningsordningen för byggnads- ochstatsbidragsärenden, 4. skulle avslåmotionen 1972:1152, 5. skulle avslåmotionen 1972:33, 6. skulle avslåmotionen 1972:135, 7. skulle avslåmotionen 1972:247 i vad avsåg forsknings- och försöksverksamhet, 8. skulle avslåmotionen 1972:1160. B. av () och (), somansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1972:1166 såvitt nu var i frågatill Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m.m. för /73anvisade ett förslagsanslag av . HerrNORDSTRANDH (m); Skolbyggnadsinvesteringarna har under senareår legat mycket högt. En fortsatt rask stegring av kostnaderna för sådanainvesteringar, hur angelägna de än kan vara i och för sig, kommer inomöverskådlig tid icke att vara möjlig av samhällsekonomiska skäl. Detta är beklagligtmen troligen ofrånkomligt. har förklarat att en minskning avanslagen till skolbyggnader kan accepteras och att detta inte avgörande kommeratt påverka reformarbetets kvalitet. Den debatt vi fört om skolornas stortek och stortekensbetydelse för skolans funktion torde, även om vi som vill försöka begränsautvecklingen av storskolor stannat i minoritet, ha haft det med sig attplanerarna av ytterligare storskolor hesiterar något och kanske också i någonmån börjar tänka om. En viss omplanering, om också inte av större omfattning,vågar man nog trots allt hoppas på inför de varningstecken som harhissats. Förnyade Överväganden och eventuella omprojekteringar gördet förhoppningsvis möjligt att räkna med en ytterligare minskning av deresurser som behöver ställas till skolbyggnadsverksamhetens förfogande nästabudgetår, och det går bra ihop med de besparingar som i dagens budgetläge måstesökas var de kan finnas. I anslutning till motionen 1166 gör reservanterna denbedömningen att det kan gå att minska medelsbehovet och förslagsanslaget tillskolbyggandet med för nästa budgetår, och jag yrkar bifalltill reservationen B vid punkten 19. HerrALEMYR (s); Det anslag som det här gäller är ettförslagsanslag, och därför är det ganska ointressant om man skriver ner det med15 eller inte, ty kostnaderna blir vad kommunerna och skolöverstyrelsengemensamt kommer överens om att skolbyggnaderna skall kosta under det kommandebudgetåret. Det kommer sannolikt att gå åt så mycket pengar som föreslagits istatsverkspropositionen. Därför är det ett märkligt sätt av attförsöka spara ihop för att använda i andra sammanhang genomatt ge sig på detta förslagsanslag. Men vi vet ju ändå att det trots allt inteär särskilt avgörande vad det i detta fall står i statsverkspropositionen. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen B av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 2 punkten 19 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen B av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Lades till handlingarna. Ändrad benämning på utbildnings- och forskningsorganisationeni § 2Ändrad benämning på utbildnings- och forskningsorganisationen i Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 3 i anledning av motion om ändrad benämning på utbildnings- ochforskningsorganisationen i . väcktes en motion om atthögskolenheten i skulle erhålla benämningen universitet.Motionen avslogs i kammaren som godtog utskottets motivering att universitetännu ej var en korrekt benämning. Det kan diskuteras om den motiveringen varkorrekt, men jag lämnar det därhän. Utbyggnaden i har emellertid skett i snabb takt,och högskolenheten uppfyller nu alla de krav man rimligtvis kan ställa för attge rätt till universitetsbenämning. Det är därför som jag tillsammans med enrad medmotionärer på nytt begärt att högskolenheten i fr, o, m,innevarande år skall erhålla benämningen . Jagvar nog inte ensam bland motionärerna om att tro på ett tillstyrkande frånutbildningsutskottets sida. Det finns emellertid en utredning, U 68, som sysslar meden lång rad frågor sammanhängande med den postgymnasiala utbildningen och bl,a, då framtida benämningsfrågor. Med hänvisning till denna pågående utredningavstyrker utbildningsutskottet motionen, trots att det i sak inte finns någonanledning att inte nu ge vårt land det sjätte .