prot · FV0962 · 1972-12-31 00:00:00 — Även härvidlag har folkopinionen gjort sig gällande.Långt om länge har det tillsatts utredningar, och har börjatröra på sig. En fråga som har med miljöförstöringen i skogarna altskaffa men som ännu inte observerats i samma utsträckning som de frågor jag nunämnt gäller de tydligen omfattande oljeutsläpp som förekommer från de storaskogsmaskinerna. Vissa typer är ytterst miljöfariiga. Till detta slag avmaskiner hör en hydraultank, som innehåller olja. Vill det sig illa, kan olja helt enkelt rinna ut på marken innan Nr 62 föraren upptäcker felet. Felet kan nämligen inträffa vid ett enkelt Torsdagenden slangbrott, och dylika slangbrott lär inte vara ovanliga då slangarna 20 april1972 utsätts för yttre påverkan. -------------------- Bland skogsarbetarna råder den uppfattningen alt det är stora * ' * ' mängder olja somvarje är rinner ut på marken utan atl några som helst av störremaskiner åtgärder har blivit vidtagna. Frågan fick särskild aktualitet för korttid vid skogsavverkning gdan, då ordföranden i hälsovårdsnämnden i enNorriandskommun mottog ett anonymt telefonsamtal om ett dylikt oljeutsläpp inärheten av kommunens vattentäkt. I enlighet med vad som stadgas i 2 kap. 63 §vattenlagen krävdes att skogsbolaget skulle vidta åtgärder mot det oljeutflödesom förekommit och ge garantier mot fortsatt oljespill. Dessa garantier kundenu inte skogsbolaget lämna, varför man såg sig tvingad att gå med pä kommunenskrav om att arbetet med den moderna skogsmaskinen skulle inställas. Det synes som om användandet av dylikaskogsavverkningsmaskiner inte är i linje med vad som stadgas i vattenlagen, därdet talas om menlig inverkan på grundvattentillgång, och skogsbolagen tordevara helt klara över att det är fråga om lagöverträdelser. Sädana oljeutsläppsom det här gäller skadar givetvis grundvattnet. Hur kan det vara möjligt att dylikaskogsavverkningsmaskiner får användas på sätt som sker? tystnad när det gäller denmiljöförstöring, som dessa oljeutsläpp i naturen medför, är rätt förvånande. hade frågat mig om jag ansågatt ytterligare forskning borde äga rum, och jag har svarat på den frågan. Jaghar berättat för vilken forskning som har pågått och vilkenforskning man ämnar bedriva på det här området, och jag har också talat om, attdet finns bestämmelser utfärdade i syfte att förhindra miljöförstöring genom dehär maskinerna. Jag kan emellertid inte gä i god för alt inte bestämmelsernahar överskridits och man alltså inte har följt dem. Om bestämmelserna på dettasätt inte har följts skall man vidta de åtgärder som bestämmelserna anger. Ochär det nu som har sagt, att den här typen av överträdelserförekommer, skall det beivras och rättas till. Sedan är det riktigt att användningen av sådana härmaskiner kan vara riskfylld. Det har uppmärksammats, och det skall också ingåsom en del i forskningen, att man skall försöka åstadkomma bättre maskiner idet här avseendet. Jag har inte någon annan mening än att detta skall ske. Vi kan inte förbjuda användningen av sådana här maskiner,men vi kan se lill att de inte åstadkommer denna miljöförstöring ute imarkerna. De uppgifter jag har fått från tyder på attomfattningen av detta är mycket begränsad och begränsad till vissa olyckor somkan inträffa. De olyckorna bör bli färre då man får en bättre teknik, och dettror jag snarl man kan få för man har uppmärksamheten riktad på saken. HerrLORENTZON (vpk): Det är alldeles riktigt som jordbruksministern säger, atldet har lämnats en proposition till om skogsteknisk forskning. Menden propositionen är ju i stort sett inriktad på atl genomförarationaliseringen i ännu högre grad än med sikte på vinstintressena.Det som i propositionen sägs när det gäller miljön i skogarna är mycket vagt.Propositionen är framför allt inriktad på att få till stånd en ännu merarationell teknik när det gäller avverkningen av skogen. Detta med de stora moderna skogsmaskinerna har ju pågåttlänge ulan att det har sagts någonting från myndigheternas håll. Vissalänsstyrelser har - det är alldeles riktigt pekat på saken, ochskogsarbetarna har också fäsl uppmärksamheten på att dessa skogsmaskiner ärkonstruerade så, all det kan rinna ut upp till olja utan att den som sköter maskinen märker någonting. Det är förvånansvärt attskogsmaskinerna får användas, trots att man vet alt det ligger till på det sättsom del i verkligheten gör. Enligt beräkningarna är det så atl dieselolja gör 1,5 miljoner liler vatten odrickbart, och I liter vanlig olja gör välten odrickbarl. Vart tar all den olja vägen som spills i skogen fråndessa maskiner? Även motorsågarna är en bov i det här dramat. Det beräknasall del åtgår 1,5 liler olja per såg och dag. Denna olja förbränns inle - denkastas i finfördelat skick ut över marken. Räknar man med 20 000 skogsarbetaremed motorsåg förbrukar dessa alltså 30 000 liler olja per dag, som kastas utöver markerna. Inte heller i del fallet har man gjort något påpekande hosfabrikanterna och framhållit alt de borde tillverka motorsågar som är miljövänliga. Det är självklart att folket ute i skogslänen ställer sigundrande inför de uppenbara missförhållanden som råder på detta område. Om nuforskningen kommer i gång om dessa ting, och om del sker snabbt, så är jagnaturligtvis tillfredsställd, och delta kan medföra all de skogsmaskiner somdet här gäller ändras dithän att de stora oljeutsläppen kan förhindras iframtiden. Ang. användningen av större maskiner vid skogsavverkning målar en alldeles för dysterbild av situationen. För det första kommer den stora kvantiteten oljespillfortfarande från motorsägarna, men man menar att den oljan sprids ut mycketfinfördelat över stora områden och den kan därför inte åstadkomma någonnämnvärd miljöförstörelse. Delta hindrar naturligtvis inte atl vi skall försökagöra motorsägarna ännu bättre. När det för det andra uppstod sådana missföriiållanden iden Norrlandskommun som nämnde, så kom man ju där omedelbartöverens om att stoppa all avverkning inom området för att inte skadavatlentäkterna. För del tredje vill jag påpeka alt meningen med förslagettill om skogsleknisk forskning, som jag själv har ansvaret för, äratt forskningen skall ägna mycket stor uppmärksamhet åt miljöproblemen iskogen, inte bara i den bemärkelsen att man skall försöka förhindra Nr 62 oljespill och liknande utan också,och måhända i ännu större utsträck- Torsdaeenden ning, arbetsmiljön för aatt skyddadem som är sysselsatta med de mycket -)Q :i 197T stora och invecklade maskiner somnu används i skogsbruket. Ang SJ.s igenfyll- överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang, SJ :s igenfyUning av fägelrika dammar Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 165, och anförde: har frågat mig om jag anser detvara från natur- och miljövårdssynpunkt riktigt och försvarligt att SJspolierar ett rikt - även artrikt fågelliv genom igenfyUning av dammar inomav SJ disponerade markområden, SJ:s åtgärder av ifrågavarande slag skall givelvis vidtasmed beaktande av de bestämmelser som gäller i fråga om miljö- och vallenvårdoch i förekommande fall efter medgivande av behöriga instanser. Jag tackar kommunikationsministern för svaret- som var ungefär lika konturiöst som frågan. Det är emellertid ingenanklagelse mot vare sig statsrådet eller mig själv, ty i enklafrågeinstilut får man ju inte fråga rakt på sak om vad man vill veta, ulan detskall vara litet kringgående rörelser. Den saken blir nu ändrad i en ny författning,och del är bra. Men det är en annan fråga. Här gällde det Sjölundadammarna i , som ligger inomSJ ;s område. Där finns etl mycket rikt fågelliv med många arter och mångasällsynta arter dessutom, bl. a. den svarlhalsade doppingen, som inte lärförekomma på någon annan lokal i landet. De dammarna håller SJ nu på att fylla!,r.;en. Sjölundadammarna har tilldragit sig stort intresse, inte bara frånorniioioger av facket utan från alla människor som är intresserade av naturenoch av djurlivet. De människorna blir dess bättre fler och fler. Atl fylla igendammarna är alltså direkt naturvårdsovänligt för att nu använda ett milluttryck. Jag menar givetvis inte att SJ skall bryta mol någrabestämmelser, men ingen människa kan heller tvinga SJ att spoliera fågellivet ide dammar del här gäller. Jag tycker med andra ord alt statsrådet liksom harvänt på frågeställningen i svaret, när det sägs att SJ skall gä så långt sombestämmelserna medgiver. Jag skulle vilja att SJ hade en marginal lill den däryttersta gränsen, alltså att man i naturvårdens intresse skulle kunna verka föratt inte komma i kollision med gällande bestämmelser, som så atl säga markerarden yttersta gränsen. Min fråga till kommunikationsministern är därföregentligen om han vill verka för att SJ avhåller sig från alt agera somnaturvårdsmarodör, ty det är faktiskt en sådan verksamhet SJ håller på med vidSjölundadammarna i . Herrkommunikationsministern : Nr 62 Jag hade en känsla av att det just varSjöhindadammarna den i som tänkte på, när hanframställde sin fråga till 20 anril 1972 mig, ochdet har därför varit angeläget för mig att gå till handlingarna och --- ; se vadsom hänt i det specifika fallet. Del ligger så till att ansökan om fortsatt utfyllnad av des. k. miig av fägelrika Sjölundadammarna i ingavs till Söderbygdensvattendomstol av och SJ gemensamt 1968. Staden gjorde det för skulle bygga om , och SJ gjorde det för att man skulle utvidgabangårdsområdet. lämnade och staden tillståndatt utfylla Sjölundadammarna. Staden skulle enligt sitt medgivande på motsattasidan av Segeån anlägga en fågeldamm som skulle utformas närmare i samråd mednaturvårdsverket. Så har alltså ärendet rörande Sjölundadammarna handlagtsadministrativt. På direkta fråga vill jag säga - det tyckerjag ligger i mitt korta men på den punkten ändå innehållsrika svar - att SJ :såtgärder naturiigtvis skall vidtas med beaktande av de bestämmelser som gällerför alla i detta samhälle inklusive . Jag tackar för detta tillägg till svaret. Detär bra när man kommer in på konkreta frågor; det är ändå de som är avgörande. blir ju saken inte bättre av att det är Ivå marodörerpå det här området, alltså även . Det ursäktar inte SJ:s agerande. Jagkänner mycket väl till de här områdena, och man har redan fyllt igen den kanskeväsentligaste delen av dammarna; nu säger kommunikationsministern att detsnart skall byggas en fågeldamm. Men det har ännu inte gjorts. Man hålleralltså på att utplåna fågellivel innan man ställer andra lokaler lill fåglarnasförfogande, och när de är borta så är de borta. Då kommer denna fågeldamm inteatt fä någon större betydelse. Det är klart att man har begärt tillstånd; jag har aldriggjort gällande att SJ bryter mot gällande bestämmelser det sade jag . Menvarför skall man begära sådant tillstånd? Varför kan man inte verka spontantnaturvårdande i stället för naturskövlande det är det frågan gäller. Jag tycker uttryck"marodörer" är litet starkt i det här sammanhanget, SJ och stadhar ju i vederböriig ordning sökt tillstånd hos i detta ärende.Vattendomstolen har haft möjlighet att säga ja eller att säga nej, I det härfallet har den sagt ja, och då menar jag atl det knappast för den historiskaforskningen skall vara möjligt att utnämna , och inte hellerMalmö stad, tUl marodör när det gäller just den här frågan. Överläggningen var härmed slutad. Nr 62 § 7 Ang, körkortindragning på grundav sjukdom 20 anril1977 " kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara --------------- ;--- frökenBergströms (fp) i kammarens protokoll för intagna Angkörkortsill- .-3 ,gg jj, , socialministern, ochanförde: dragningpå grund p talman! Fröken harfrågat mig om det förekommer att av sjuKaom körkortsindragning på grund avsjukdom sker så sent som ett helt är efter utskrivningfrån mentalsjukhus samt utan förvarning och om jag i så fall är beredd attmedverka till ändring av de regler beträffande körkortsindragning sommöjliggör ett sådant förfarande. Fråga om äterkallelse av körkort prövas av vederbörandelänsrätt. Enligt huvudregeln skall handlingarna i målet tillställaskörkortsinnehavaren, innan länsrätten fattar sitt beslut. Den tid som står till buds för förberedande av svar på enenkel fråga medger inte någon undersökning om hur snabbt länsrätternas beslutfallas. Det ligger emellertid i sakens natur att länsrätternas avgöranden bådeav trafiksäkerhetsskäl och av hänsyn till den enskilde bör träffas snarastmöjligt, och jag har inte anledning anta annat än atl denna princip beaktas.Ibland krävs dock en utredning som kan fördröja handläggningen, t. ex. genomatt yttrande måste inhämtas från olika myndigheter. Så kan givetvis vara falletnär det gäller alt bedöma en sjukdoms betydelse i körkorlshänseende. Såvitt jaghar mig bekant är förhållandena inle sådana att det är möjligt att ändrahandläggningsreglerna på denna punkt. Jag vill emellertid i sammanhanget erinraom alt trafikmålskommittén har till uppgift att bl. a. se över bestämmelsernaom indragning av körkort. Fröken (); Jag ber atl få tacka kommunikalionsminislernför svaret, som nian väl kan säga innehöll en redovisning av vissa av de reglersom finns i väglrafikförordningen men som ändå inle var speciellt upplysande.Det kan tänkas att del beror på att min fråga var riktad till socialministernmen att det blivit kommunikationsministern som fått ta hand om den. Det kan juinnebära att den besvarats på ett annat plan än jag räknat med. Orsaken till min fråga var ett fall som redovisats ipressen, där en person som varit intagen på mentalsjukhus hade fått köra bilunder den tid han vistades på sjukhuset vid de tillfällen då han hade haftpermission därifrån. Dä var det aldrig fråga om indragning av körkortet utanförst efter vistelsen pä sjukhuset och då han hade inrättat sitt liv föratt kunna sköta ett arbete, där han var helt beroende av bilkörning. Alt jagställde en fråga till socialministern hängde samman med att jag räknade med attdel kunde vara någonting på sjukvårdssidan som gör att det tar så pass långtid, innan ett ärende av denna typ kommer upp, vilket måste betraktas somfelaktigt. Socialstyrelsenhar faktiskt vissa föreskrifter om anmälningsplikt till länsläkarenär det gäller personer där risk föreligger att de pä grund av sjukdomeller annan skada kan föra bil tillräckligt säkert. 18 tror alltså inte att problemet ioch för sig ligger på och länsrältenshandläggning av det. Det finns också föreskrifter om att handläggningen skallske skyndsamt, och jag har ingen anledning anta att det inte görs. Jag hoppasatt man i den utredning som kommer verkligen försöker penetrera problemet hurdetta handläggs på läkarsidan. Jag tror inte att svaret skulle ha kunnat blinågot annorlunda om det hade varit socialministern, lill vUken fröken frågan, som lämnat det. I fråga om körkortsindragning där sjukdom finnsmed i bilden går det til! så att ärendet remitteras från departementet - idetta fall mitt till för yttrande. Då anser jag att svaretinte kunnat bli annorlunda. Jag har, fru talman, inte möjlighet och skall inte hellergå in på en diskussion om handläggningen av ett visst körkortsärende, men låtmig säga rent generellt att om det förekommit att någon myndighet gjort sigskyldig till försummelse, får del bedömas i annan ordning. a. harjustitieombudsmannen till uppgift att övervaka hur myndigheterna fullgör sinauppgifter. Ang. körkortsin-dragning på grund av sjukdom Fröken (): Kanhända att det ändå finns anledning attfästa socialministerns uppmärksamhet på denna fråga. Jag har nämligen här enartikel ur från 197 I, nr 16, där det talas om personer som fåttkörkort indragna pä grund av sjukdom. Kroppssjukdom gällde det där i förstahand, men man påpekar att det ibland händer atl läkare som fått hand om enpatient, där sådan anmälningsskyldighet förelegat, dröjt med denna anmälan, såatl den kommit sent till . Det kan innebära att denkörkortsindragning som blir följden av anmälan inte kommer då ettsjukdomstillstånd är mest akut utan då patienten kanske håller påatt tillfriskna eller är frisk. Då kommer indragningen som ett väldigt bakslagför vederbörande. I ett cirkulär från medicinalstyrelsen finns del besked omanmälningsskyldighet som jag nämnde tidigare. Det står faktiskt litet vagtuttryckt alt anmälan bör göras till vederbörande länsläkare och att det ärsärskilt angeläget om det gäller trafikkort. Därför menar jag atl det ärviktigt att denna fråga tas upp. Det gäller inte att diskutera ett enskilt fall, även om jagställde min fråga just med hänsyn till det enskilda fall som medförde atl jagfick uppmärksamheten riktad mot detta problem. Det senaste inläggetbekräftar vad jag nysss sade. Om sådana fall inträffar som fröken härhar omnämnt, är det givetvis fråga om en felaktig handläggning och ingentingannal. Det gäller då inte bedömningen av en sjukdoms inverkan på innehavet avkörkort. Den rent formella handläggningen skall prövas i den ordning som är stadgadför detta. Överläggningenvar härmed slutad. Om en rättvisare prispolitik pä Linje flygs inrikes-linjer § 8 Omen rättvisare prispolitik på Linjeflygs inrikeslinjer Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i Agnas (m.) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 1 70, och anförde: i Agnas har frågat oin jag avseratt vidtaga åtgärder i syfte att åstadkomma en rättvisare prispolitik påLinjeflygs inrikeslinjer. Jag förstår det så att med sin fråga syftarpå det samband som råder mellan flygpriset och flygresans längd. Denna frågahar diskuterats förut och senast här i för cirka två månader sedanvid mitt svar på en enkel fråga av . Jag får därför upprepa vadjag framhöll i mitt svar, nämligen att flygtaxorna igrunden har en degressiv utformning, vilket innebär atl enhelspriset, dvs.priset per kilometer, sjunker med stigande avstånd. Den prishöjning somgenomfördes innebar en ytterligare markering av taxansdegressiva utformning genom att höjningen utformades som ett fast kronpåslagper biljett oberoende av flygslräckans längd. Inom Linjeflyg bedrivs ett utredningsarbete som syftarlill en förhållandevis genomgripande revision av taxesyslemet. Resultatet avdetta ulredningsarbete, som är mycket omfattande, väntas framkomma under höstendetta år. Det är min förhoppning atl man under detta arbete skall finna detmöjligt att komma fram lill ett taxesystem, som med tillgodoseende av deföretagsekonomiska kraven kan på ett mera långtgående sätt än för närvarandetillgodose önskemålen om mera utjämnade flygpriser. I avvaktan på resultatet avdetta arbete avser jag för min del inte atl vidta några åtgärder. HerrNILSSON i Ägnas (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministernförsvaret på min enkla fråga. Jag har haft en del uppgifter om flygprisernaliggande, men de blev aktuella i samband med att jag läste om att SJ kanskeskulle höja priserna och att alla resor skulle bli dyrare. Utformningen av sambandet mellan flygpriser och flygresanslängd är underligt. Jag skall jämföra tvä orter med ungefär samma flygavståndtill rikets huvudstad. Avståndet från till flygvägen är . En enkel flygresa kostar . Avståndet från till är . Priset för en enkel flygresa är . Det är längre till , men en enkel flygresa kostar mera. Kilometerpriset för en resa till är alltsåavsevärt högre. En slulmil till kostar fantastiskt mycket. Ändå rådergoda iandningsför-hållanden i . Dimma är sällsynt och landningsfrekvensenär . Det borde förbilliga. Är del verkligen sant atlkilometerpriset sjunker med stigande avstånd eller subventionerar Norrlandinrikestrafiken till metropolerna i landets södra delar? Det talas om elt fast kronpåslag oberoende avflygslräckans längd vid den senaste prishöjningen. Jag påstår att ärdelat i två zoner då det gäller taxepolitiken. En resande som flyger frånKarlstad till via tur och retur får nu betala ett pristilläggpå i Han betalar alltså 2 gånger , dvs. plus detordinarie priset. När en resande exempelvis flyger från via tillJönköping eller får han på tur-och returbiljetten ett pristillägg eftersenaste höjning med 4 gånger , alltså . Vi har svårt att uppfattaalt detta stämmer med vad som står i svaret och att det är rättvisa. Vi tyckeratt varje zon borde bära sina egna kostnader. Man talar om stimulans för Norriand, men det här är intestimulerande. Vem vill lägga verksamhet dit, när det är så dyrt att resa? Jagtycker att just söderut, där det finns snabba och fina järnvägar, skulle detvara mindre noga om priserna på flyget var låga. Eller är det kanske därför reser så fint till med snälltåg, en kort direktsträcka Norrlandslinjen är krokigare som vi får betala mera? Jag litar på , han sitter också påNorriandsbänken, och jag uppfattar det som slår i slutet av svaret som att enutredning pågår. Jag hoppas bara att den inte resulterar i atl del blir sammakonstiga kilometerpris i fortsättningen också. Om en rättvisare prispolitik på Linjeflygs inrikeslinjer Jag skall inte inom ramen för den tid vi har,i Agnas och jag, vid en diskussion om en enkel fråga gå in i någondjupare analys av kilometerpriser och flygpriser i olika relationer. Det varkenhinner jag eller har någon möjlighet på annat sätt att göra. Jag tycker att de exempel som i Ägnas här harnämnt inte behöver diskuteras. Alla siffror är säkert fakta, och jag tycker attdet i och för sig belyser behovet av det som jag talar om i slutet av mittsvar, en genomgripande revision av hela taxesystemet. Men Linjeflyg har nuutlovat en sådan. Jag säger att det är ett mycket omfattande arbete. Jag hoppasatt har förståelse för det också. Men när utredningsresultatetföreligger jag hoppas att det skall föreligga - kanske vi kan taupp den här diskussionen utifrån litet andra utgångspunkter än vi kan görajust . i Agnas (m): Jag ber att få tacka för svaret. Jag betraktarfaktiskt som en vän - och som en vän av - och jag troralt från hans sida är det inget hinder. Del är bara del all jag är litet räddför den här utredningen. Det har visat sig förut att del ofta har gått snett dådet gäller förhållandet mellan olika regioner i , Jag skall med hänsyn till tiden inte heller ta upp siffrorsom jag har från annat håll som visar att folk misstänker att t. ex. linjernatill , och får bära en del kostnader på annat håll. Men jagskall undersöka det, och vi får kanske anledning att återkomma . Än engång tack för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkande nr 17, finansutskottels betänkanden nr 1416, skatteutskottets betänkanden nr 16 och 17, trafikutskottets betänkanden nr 7 och 8, Nr 62 jordbruksutskottets betänkande nr21, näringsutskotlets betänkande nr den ' samt civilutskottets betänkande nr 19. -------------------- § 10 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 122-124. fl'f"/''{g'"''['' § 11 betänkanden: Nr 9 ianledning av motioner rörande vissa rennäringsfrågor och Nr 10 i anledningav motioner angående intensifierad skogsvård i Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 12 Anslag ur jaktvårdsfonden till Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av motion om anslag ur jaktvårdsfonden lillJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. I detta belänkande behandladesmotionen 1972:202 av ni. (s) vari hemställts att riksdagenbeslutade att uttala sig för att ett årligt anslag ur jaktvärdsfonden på tillerkändes Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Utskottet hemställde atl lämnade motionen1972:202 utan bifall. Reservation hade avgivits av herrar () och (vpk), som ansett atl utskottet bort hemställa, alt med bifall till motionen 1972:202 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört angående åriigtanslag ur jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Den fråga vi nu behandlar är inte ny utan denhar diskuterats . En del människor anser att den har ringabetydelse. Jag vill då bara nämna att det i vårt land är ca 275 000 personersom varje är löser jaktkort. Om man då räknar även med deras familjer och andraindirekt berörda torde de som är berörda av jakten uppgå till över en miljonmänniskor.