prot · FV09138 · 1972-12-31 00:00:00 — När vårt beslut väl är fattat är det angeläget att vårtsamhälle och vårt näringsliv får arbetsro på den grund som dagens beslut geross, så att vi kan ta till vara de raöjligheter beslutet ger och övervinna desvagheter som det alldeles klart har. Först erfarenheten ger oss möjlighet attbedöma om vi sedan har anledning att ta steg tUlbaka eller gå vidare. Enigheten i utrUcesutskottet kring själva avtalet är i sigsjälv en tUlgång. Vi är ett litet folk, som har att göra raed den storageraenskapen. Står vi samlade, kan vi påverka inte bara vår egen situation utankanske t. o. m. något av . Jag beklagar mot den bakgrunden attföreträdarna för och moderata samlingspartiet i utskottet ansettsig böra komplettera sitt accepterande av avtalet med reservationer och ettsärskUt yttrande. Jag är rädd för att det mte bidrar till att stärka vårinternationella ställning i sararaanhanget. Avtalet är ett uttryck försituationen . För att vara levande raåste det självfallet anpassas, ochvederbörande organ kommer rimligen att regelbundet syssla med tolknings- ochutvecklingsfrågor. Jag föreställer mig att det i varje riksdag framöver kommeratt väckas motioner med initiativ av den innebörden. , menar jag, hade detvarit en tillgång om alla de fyra partier sora är företrädda i utrikesutskottetgenom ett helt samlat uppträdande hade kunnat markera den faktiska samlingenkring avtalet. Det för vår framtid mest avgörande är ändå det vi fått med iavtalet och inte det sora inte kom med. Jag har svårt för att se att innehållet i reservationernaoch det särskUda yttrandet är av den arten att det hade behövt vara raed denhär gången. Faran är att det utanför vårt land kan komraa att råda oklarhet omvar vårt folk står, men jag hade för den skull inte väntat att statsministernovanpå sitt fina anförande skulle hjälpa till att sprida en missuppfattning avdet slaget. Vidare anser jag det vara värdefullt att ochsocialdemokraterna har haft ett gemensamt uppträdande i utskottet. Därmed harvi ytterligare gjort klart, inåt och utåt, att det är en stark folklig samUngkring de väsentliga dragen i vår utrikespolitik en så stark samling att dennafråga inte kan bli föremål för spekulationer inför ett framtida valutslag. En förutsättning för avtalet har varit att det skullekunna förenas med vår neutralitet. Det kravet är ett avgörande hinder förmedlemskap. I moderata samlingspartiets reservation heter det att "det nuträffade avtalet innebär att beroende av gemenskaperna ökar utan attvårt land får möjlighet att påverka händelseutvecklingen". Om vår påverkan av händelseutvecklingen skulle avgöras avsjälva medlemskapet för en åttaraUjonersnation i entrehundrarailjonersgemen-skap bleve denna nog inte stor. I fortsättnmgen somhittills komraer mer realistiska bedömningar att avgöra. neutralaposition torde raan ha stark förståelse för och uppskattning av i ,och våra möjligheter att påverka utvecklingen finns där även utan medlemskap,om vi själva står samlade kring våra centrala värderingar. En annan sak är att den rörelsefrihet vi i neutralitetensnamn förbehåUer oss lägger särskilda hinder i vägen för oss och kan minska vårtutbyte, men det är en kostnad som vi får ta. Vi har ju redan för länge sedantagit det avgörandet genora att bygga upp ett neutralitetsförsvar och en egenförsvarsindustri. Vi kan inte förhandla bort neutraliteten men väl många avsvagheterna i avtalet. Påtagliga sådana är ursprungsreglerna, som kan leda tiUatt svenska företag inte vågar ta råvaror eUer delfabrikat från länder utanförgemenskapen. som utskottet ansluter sig till departementschefensuttalande, att det är svårt att överblicka hur reglerna kommer att verka ipraktiken, förutsätter det att myndigheterna i nära kontakt med näringslivetföljer de här frågorna. 1 detta sammanhang vUl jag understryka, att tullverketmåste ges sådana resurser att det kan ge näringslivet all tänkbar service, såatt inte osäkerhet och byråkrati skapar ytterligare svårigheter. Det måsteockså föratsättas att näringslivets organisationer bygger upp en servicesärskUt för raindre företag, som inte kan hålla sig raed egna experter. Det har påtalats att en svaghet iavtalet är, att jordbruket lämnas helt utanför. Även här är det svårt attöverblicka konsekvenserna. Det bör också understrykas att det står i avtaletatt man skall främja handeln med jordbmksprodukter under beaktande avjordbrukspolitiken i och EEC. Riskerna för vår lantbruksexport Uggersannolikt mindre i de omedelbara konsekvenserna hartidigare berört det än i de långsUctiga. Reglerna för den internaavsättningen av lantbruksprodukter i EEC leder antagligen till ökad produktionfrärast i men sannolikt även i det stora importlandet Storbritannien.Hur detta påverkar det svenska lantbrukets exportmöjligheter beror på en serieosäkra faktorer: Hur kan vi rikta in oss på det sannolikt beståendeunderskottet på nötkött? Hur kan vi ta tiU vara marknaden i Rest-EFTA? Hur blirlivsmedelstillgången i världen utanför ? Det bör i detta sammanhang också påpekas att skogsbruketsannolikt kan emotse en positiv utveckling - det har också understrukitstidigare , bl. a. av handelsministern - som komraer den korabineradeskogs-och lantbmkaren till del. Även i fortsättningen har vi anledning att slåvakt ora vår socialt och ekonoraiskt gynnsarama kombination skogsbrukare-lantbrukare. För raig själv och för dem inom mitt parti som länge käntosäkerhet inför avtalets konsekvenser har en avgörande fråga varit, om avtaletskulle förhindra eller försvåra vår egen regional- och miljöpolitik. Utskottethar också ägnat sig åt dessa frågor och noterar: "Målen och medlen för densvenska regionalpolitiken står inte i strid med vad som gäUer inom gemenskapen." Det står redan i att man godtar stödåtgärder avsocial natur. Som exempel nämns "åtgärder för att underlätta vissanäringsgrenars eller näringsgeografiska områdens utveckling, i den månvillkoren för handeln inte ändras på ett sätt som strider mot den gemensammamarknadens uitressen". Vidare nämns "åtgärder för att främja denekonoraiska utvecklingen i områden med onormalt låg levnadsstandard ellerallvarlig arbetslöshet". Avtal med EEC, m. m. Nr 138 Avtalet kan skapa svårigheter försvenska företag då importtullarna Andra företags chanserökar då exporttullarna koramer bort. Avtal med EEC, m. m. Eftersom detullgränser vi har här i landet som regel är lägre än de som EEC har, börtotalutfallet bli en vinst som kommer den svenske konsumenten till godo. "EEC-andan" har förefallit vara präglad av ettkrasst vinst- och konkurrenstänkande, som känts skrämmande för många av oss. Påsenare tid har vissa tecken, bl. a. i uttalandet från stats- ochregeringschefskonferensen i , kunnat tydas som om begreppet"livskvalitet" höU på att vinna insteg också i EEC-tänkandet. Kan vihjälpa till i den processen, har vi ytterligare ett skäl att inte isolera oss idet europeiska utvecklingsarbetet. Jag ber att få yrka bifall tillutrikesutskottets heraställan. i (vpk): diskuterade statsministerPalme och frågan ora likvärdiga konkurrensvillkor i EEC irelation tUl EFTA. Utan att vidare gå in på den saken viU jag med hänvisningtiU denna diskussion betona att kommunisterna gick emot tillskapandet av EFTA. Den svenska arbetarklassen har alltid haft en sund ochriktig inställning till frågan om den nationella oavhängigheten, och detsammatorde kunna sägas om arbetarklassen i de flesta länder. Det har därför sittgivna intresse att studera hur arbetarna i de länder som haft EEC-anslut-ningsom aktualitet reagerat inför planerna på anslutning till EEC. De i höstgenomförda danska och norska folkomröstningarna kan därvid förse oss raed ettintressant material. I rådde ju det förhållandet att i typiska arbetarkvarterfick EEC-motståndet majoritet eller ett mycket stort antal röster raedan detvar jordbrukarna som egentligen säkrade segern för anhängarna av anslutningtill EEC. Många fackförbund i tog ställning mot EEC. T. ex. det störstaDansk arbejdsmands- og specialarbejder förbund. Cirka hälften av desocialdemokratiska väljarna röstade nej. 1 , där ju EEC-motståndarna vann en strålande seger,kan denna i hög grad karakteriseras som en folkets seger över storkapitalet ochdess talesmän. Bönderna, småbrukarna, fiskarna, industriarbetarna, den vanligakvinnan och mannen på landsbygden och i städerna röstade nej till EEC och aUtdet EEC står för. Mot folket, för EEC stod hela det etablerade kapitalistiskaNorge. och Arbeiderpar-tiets ledning som engagerade sig fören norsk anslutning till EEC har fått vidkännas stora svårigheter efterfolkomröstningen. Det hjälpte inte att statsminister ställde desocialdemokratiska väljarmassorna inför en regeringsfråga. Den inre kraften ifolkets motstånd mot EEC var den djupa insikten om att medlemskap i varoförenligt med folkets intressen, och detta bröt ned alla hinder. De djupaleden inom det norska folket hade betonat sin vilja att vara herre i eget hus. En betydelsefull faktor i arbetarnas bedöraning av EEC ärgivetvis 102 fackföreningsrörelsens ställning inom EEC. ström ochOlle har i sin bok och EEC Nr 138 tagit upp den frågan till granskning. De gjorde Tisdaeenden omfattande resor i och intervjuade representanter för såväl EEC-kommissionensom fackföreningsrörelsen i EEC-länder som , -------- Men de talade också med den enskUde Avtal med EEC, mannenpå verkstadsgolvet på flera arbetsplatser. De menar för det första ' att denrepresentation fackföreningsrörelsen har inom EEC- organen inte Den har en tredjedel av platserna inom den ekonomiska och sociala kommittén, som i praktiken därigenom kan dominerasav arbetsgivarna och de s. k. samhällsrepresentanterna, som alltidtenderar att ställa sig bakom kapitalägarklassen. De påpekar att de inte mötten enda facklig företrädare som sagt att det fackliga inflytandet Däremot har alla sagt att kapitalägarnas makt är för stor. Genomgående har de fackUga företrädarna framhållit att EEC är en En rad representanter har inte kunnat ange en endafråga där EEC handlat i motsättning till arbetsgivarna. I praktiken har fackföreningarna haft lättare att görasitt inflytande gällande genom att påverka de nationella regeringarna inom EECän genom att direkt påverka EEC-byråkratin. Generalsekreteraren i den belgiskasocialdemokratiska landsorganisationen summerade 1971 EEC-erfarenheterna påföljande sätt: "Fackföreningsrörelsen har förmått kämpa frara vissabegränsningar av kapitalets makt på det nationella planet och det klarar denfackliga rörelsen också i fortsättningen. Men EEC negligerar arbetstagarnasorganisationer." Om vi inte visste det förut så har det väl verifieratsatt i EEC är det storbolagen som har makten. Redan detta faktum raåste jupåverka arbetarens inställning till EEC. EEC slår raot arbetarklassen på en radpunkter: den okontrollerade arbetsraarknaden, de fria kapitalrörelserna, dentill anställningen bundna socialpoUtiken i de flesta EEC-länder, storföretagensoch de s. k. multinationella jätteföretagens makt osv. AUt detta minskararbetarnas möjligheter att vinna framgång i kampen för sina intressen. Men redan det avtal som vi nu diskuterar bär spår av EEC:sarbetarfientliga uppbyggnad och syfte. Dit hör inskränkningen i möjligheternaatt få igenom en bättre regional politik. Dit hör de ökade möjligheterna förkapitalisterna till okontrollerade penningaffärer över gränserna. TiU dettakommer också att den koncentrationsprocess vi redan nu upplever i vårt landännu starkare kommer att accentueras. Vissa branscher inom näringsUvet kommeratt hotas av nedläggning, t. ex. textil- och skoindustrin. Avtalets artikel 23som förbjuder alla statliga åtgärder vilka "snedvrider konkurrensen"komraer att göra sitt till för att påskynda koncentrationstendensen. Hurtillämpnmgen av EEC;s tolkning av denna paragraf verkat inom EEC finns det förövrigt många avskräckande exempel på. kommer utan tvivel attförstärka de krafter som orsakat det senaste årtiondets våldsamma avfolkning, samridigtsom det alltså utesluter stödåtgärder som skulle kunna verka i motsattriktning. kommer avfolkningen att påskyndas i takt med att de svenskastorföretagen flyttar söderut närmare EEC. Detta står också tydligen klart för centernsungdomsförbund, som i ett brev tiU riksdagsgrupp uppmanar centerriksdagsmännen 103 Avtal med EEC, m. m. att stödjavpk:s motion med krav på nej till och folkomröstning i frågan. Detheter i brevet: "bör inte skriva under det som nuföreligger. Avtalet ger inte utrymrae för att föra den regional- ochlokaliseringspolitik som vill föra." Jag tror att centernsungdomsförbund har rätt och hoppas att centerriksdagsmännen tar uppmaningen adnotam. En annan faktor som negativt kommer att påverkaregionalpolitiken i vårt land är de bestämraelser som antas i och med attavtalet tecknas med Europeiska och som också har varitföremål för debatt . Genom godkännande av det avtaletkommer särskUda regler för inköp och försäljning av järn- och stålprodukteratt införas. Priset kommer att noteras av järnverken vid särskilda baspunkter,som inte nödvändigtvis är de orter där verken ligger. Verken får endast ha enbasort per produkt. Ett och samma företag kan emellertid ha olika basorter föroUka produkter. Ingenting hindrar olika verk att ha sararaa basort. För denhemmamarknadsbetonade byggnadsverksamheten gäller följande förutsättningar.Man har för denna verksamhet valt sju olika basorter, nämligen SundsvaU,/, , , , och . Närupplysningstjänsten haft kontakt med ett antal järnverk har man erfarit attslutgiltigt besked ännu inte kan lämnas i fråga om vilka basorter företagenkommer att välja för olika produkter. Det har tidigare nämnts exempel på vilka konsekvenserdetta kommer att få i regionalpolitiskt hänseende och för de företag som Uggert. Jag skall dock inte ytterligare beröra den frågan. I den senaste långtidsutredningen heter det; Denekonomiska integrationen fortskred i snabb takt. TiUkomstenav EEC och EFTA bidrog till denna utveckUng liksom verksamheten inora olikainternationella samarbetsorgan. Och längre fram heter det: under 1970-och1980-talet får man räkna med att integrationsprocessen fortsätter, troligen ilika hög grad som under det gångna decenniet. Den ekonomiska utvecklingen blirdå i högre grad än tidigare kopplad till utvecklingen i andra länder. Det heter också; Med större samhörighet mellan ländernaföljer en tendens till utjämning av livsvillkor och levnadsförhållanden. Och längre fram står det: Våra uppfattningar om välfärd ärnaturligt nog relaterade till förhåUanden inom landet. Ställs vi därför införkrav att få fram gemensamma trygghetsgarantier raed en vidare geografiskutsträckning och sora även skall omfatta raedborgare i länder och regioner medett lägre välstånd uppkommer givetvis många och svåra anpassningsproblem. Vårtvälfärdssystem är i hög grad utformat som ett socialt försäkringssystem, vilkettillgodoser höga krav på flexibilitet inte minst genom att trygghetsgarantiernainte är starkare knutna till yrke, bostads- eller arbetsort utan är förenligamed hög rörlighet hos arbetskraften, MöjUgheterna bör vara stora att utbyggaoch ompassa detta system, så att garantierna för välfärden inte behöver bliraindre genora ökad internationell rörlighet. Detta kan väl utan vidare tolkas på det sättet attsamhällsutvecklingen i alltmer anpassas till EEC med de multinationellaföretagen i spetsenoch att socialpolitiken inriktas på ett sätt som stöder ett närmare samarbetemed EEC, Man hoppas att svenska arbetare kommer att kunna acceptera attexerapelvis flytta utomlands då de redan är vana att flytta runt här i , Ännu så länge är socialpoUtiken varje lands affär i EEC,men målsättningen sträcker sig längre. Redan av frihandelsavtalet kan en viss"harmonisering" av socialpolitiken väntas bli en nödvändig följd. Tabara svårigheterna för svenska staten att genom offentliga stödåtgärder göradet möjligt för folk att arbeta och bo kvar i glesbygden. EEC kommernaturligtvis inte att anpassa sig till "lilla" , utaneftergifterna får ske åt andra håUet, och det gäller också socialpoUtiken. Hur ser dåsocialpolitiken ut i EEC-länderna ? En genomgående tendens är att de flesta sociala förmånernaär knutna tiU anställningen. Det är arbetsgivaren som betalar ut hyresbidragen,sjukpenning och pension. Det gör att man riskerar att förlora sina socialabidrag om raan avskedas från arbetet. Den svenska folkpensionen, som äroberoende av kvahfikationsår, saknar motsvarighet i EEC. Pensionerna i EEC ärdessutom knutna till den gifte mannen, vUket gör att exempelvis frånskildkvinna blir utan. Kvinnans situation är för övrigt som regel sämre iEEC-länderna än i vårt land, även om förhållandena skiftar från land till land.Av en rapport sora en fransk sociolog på uppdrag av EEC utfört angåendekvinnornas situation inom medlemsländerna framgår att ingenting tyder på attEEC skulle ha en målmedveten förbättring av kvinnans situation på sitt program.Under EEC.s 15-åriga existens har inga väsentliga förändringar skett ochingenting pekar på att så kommer att ske . Tvärtom sitter kvinnanfast i en ond cirkel som är tillsluten av vanor, traditioner, värderingar ochfördomar. Försöker hon komma ut ur den onda cirkeln möts hon av motstånd frånsamhället, dvs. kyrkan, staten och industrin. Hon möter helt enkelt en världsom har utformats efter ekonoraiska principer och anpassats till mannen. Vid förhandlingarna om det frihandelsavtalsom nu skall ta ställning till har regeringen strävat att få detta såutvecklingsbart som möjligt. Man har uppställt målsättningen att i avtaletskapa sä gynnsarama förutsättningar som möjligt för fraratida förhand-Ungar omett utvidgat samarbete. Vissa av avtalets artiklar är också formulerade för ensådan utveckling. Dit hör speciellt artikel 32 om utvecklingsbarheten. Det föreslagna avtalet är enligt vpk:s uppfattning enbörjan till en fastare anknytning till EEC. För att lugna opinionen tänker manöka samarbetet med EEC undan för undan och gradvis anpassa . av har väg in i EEC anträtts. är därfören fråga av största vikt för det svenska folkets fram tid. En sak måste slås fast. Trots att EEC-frågan är avgenomgripande betydelse för det svenska folket har detta inte givit reellamöjligheter att få en verklig information och genomlysande debatt om detsamma.EEC-avtalet måste därför ut till folkomröstning för att svenska folket skall fåta ställning till detta. Avtal med EEC, m. tn. Nr 138------------ På förslag av herr förste vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta Tisdaeen den--- fortsatta överläggningen rörandedessa betänkanden samt behand- Ungen av återstående på dagensföredragningslista upptagna ärenden till -------------------- . § 6 Herr förste vice talmannen raeddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle finansutskottetsbetänkande nr 40 uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 7 Anmäldes och bordlades Nr 65 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:145med förslag till lag om ändring i taxeringsförordningen (1956:623), ra. Nr 66 i anledning av Kungl. Maj :ts proposition 1972:1 28med förslag till förordning om skatt på spel, ra. m. jämte motioner Nr 67 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:120med förslag till lag ora ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m.m. jämtemotioner Nr 28 i anledning av propositionen 1972:138 med förslagtill lag ora ändring i , m. ra. (ang. militära straff m. Nr 23 i anledning av motioner angående införande iföräldrabalken av stadgande ora förbud raot aga Nr 62 i anledning av propositionen 1972:1 16 med förslagtill lag om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonoraiska föreningar, m. m., jämte motioner Nr 63 i anledning av motion om utvidgning avbefogenheterna för revisorer i aktiebolag m. ra. Nr 34 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:109med förslag tUl expropriationslag ra. m. jämte raotioner § 8 Karamaren åtskildes .