prot · FV0952 · 1972-12-31 00:00:00 — Men sedanman läst motionerna och reservationen och lyssnat till inläggen i dagförefaller det kanske ändå mera motiverat med en utredning om moderatasamlingspartiets skolpolitik än med en utredning av den typ som reservationenförordar. Herr tredje vice talmannen anmäldeatt anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. i (vpk): Det är naturligt om skolmiljön stäUes underdebatt. I skolan skall ungdomarna tillbringa en stor del av sin tid. Där skallde utföra ett ofta hårt och pressande arbete. I vilken miljö skall det ske?Detta är en synnerligen viktig frågeställning, och många problem som uppstår iskolans arbete återfaller på själva skolmiljön i dess vidaste bemärkelse. Alla faktorer i fråga om skolmiljön kanske inte är likalätta att definiera som själva skolan arbetslokalen. Det är därför förklarligt att tendensen att bygga stora skolenheter blivit en konkret del i debatten om skolmiljön. Så också i första delen av dagens debatt här i kammaren. Lät mig, herr talman, återknyta till detta problem efter den pikanta 165 uppgörelsemellan moderater och folkpartister som vi har åhört i en annanfrågeställning. I anslutning till debatten om skolenheternas storlek integrerade gymnasieskolan ibland anförts som ett skäl till att uppförastora skolenheter. Enligt mitt förmenande behövs andra åtgärder än uppförandeav mastodontskolor för att det skaU bli en verklig integrering. För skolmiljönkan inte skolenheternas storlek vara det enda avgörande. Däremot kan givetvisden jättestora skolan försvåra möjligheterna att skapa en god skolmiljö. Det finns, som utbildningsutskottet framhåller, en orobland allmänheten inför utvecklingen mot stora skolanläggningar. Särskilt storakutalitet har problemet fått genom den debatt som uppstått i införplanerna att där uppföra landets i sitt slag största skola. Den belysning avproblematiken som Luleådebatten medfört torde ha riktat uppmärksamheten på denegativa effekterna av alltför stora skolenheter, så att varje projektering avliknande anläggningar nu blir föremål för grundligare överväganden. Därmed hardebatten varit av betydelse långt utanför och och uppfordratskolplanerarna till att fundera över skolmiljön även i detta speciellaavseende. Men det skuUe säkert leda fel om inte också andra faktorerän skolenheternas storlek beaktades i debatten om skolmiljön. Redan enförhållandevis liten skolenhet kan vara nog så hopplös ur miljösynpunkt om denär illa planerad. Det finns skäl att understryka vad utbildningsutskottetanför i sitt betänkande om det angelägna i att kunskaper erhålles rörande defaktorer som skapar en god skoUniljö. Utskottet förutsätter också att detutredningsarbete som pågår inom bedrives med största skyndsamhet. Detta bestämda uttalande från utskottets sida kan knappastbetecknas som passivitet i frågan, som någon talare i denna debatt ville göra.Utskottets klara deklaration i detta avseende har bestämt mitt ställningstagandetill motionsyrkandena rörande skolenheternas storlek. Jag finner det angeläget att, liksomutskottet, betona vikten av att alla faktorer som negativt eller positivt kanpåverka skolmiljön klarlägges med stor skyndsamhet för att problemen skallkunna angripas på ett verkningsfullt sätt. HerrALEMYR(s): Under denna första punkt iutskottets betänkande har det förekommit en lång diskussion. Till punkten hardet fogats ett antal reservationer, och flera talare för utskottet harmotiverat dess ställningstagande i de sammanhangen. Jag kan som ordförande iutskottet nu på slutet fatta mig mycket kort och bara med några ord sammanfattaden här diskussionen under den första punkten. Det är kanske litet svårt för den oinitierade att följadet här betänkandet, eftersom det under punkten 1, Vissa gemensamma frågor, tasupp en del frågor som skiljer sig rätt mycket ifrån varandra. Det blir därförlätt en något förvirrad debatt. Det är svårt att hålla samman diskussionenkring de olika frågorna på det sätt som skulle vara önskvärt för att debattenskulle bli överskådlig och lätt att följa. Kammarens ärade ledamöter har klart för sig att det härbetänkandet om skolan är ett av de största som årets riksdag har att taställning till när det gäller kostnaden för och omfattningen av en verksamhetinom samhällslivet. kommer i kväU att bevilja ca 4 miljarder tillskolan, den kommer att fatta beslut som gäller ca 1,2 miljoner elever och över100 000 anstäUda. Det är därför av största värde att notera attutbildningsutskottet i allt väsentligt är enhäUigt i sitt tillstyrkande avstatsverkspropositionens förslag i den här delen av huvudtiteln. Dereservationer som föreligger är, även om de var för sig är viktiga, ändåreservationer i marginalen. När det gäller de stora linjerna iutbUdnings-väsendet är utbildningsutskottet enigt, och jag tycker att det ärglädjande att kunna konstatera det. I den debatt vi har om skolan, som berör såmånga människor och engagerar så många människor, är det för skolans utvecklingav största värde att politikerna så långt det är möjligt når enighet. Jag är tacksam att kunna notera den stora samUng som finnsi kring tanken att avvisa alla förslag till alternativa skolor. Jaguppskattar mycket det värdefulla inlägg som utskottets vice ordförande hargjort vid den här diskussionen. Jag tror det är viktigt att införallmänheten kunna tala om att det bara är en mycket liten del av den svenskariksdagen som är beredd att stödja de krafter ute i landet som vill riva söndervårt skolväsen och vid sidan av vår obligatoriska skola skapa en alternativskola. Jag skall sedan be att få säga några ord omskolstorleks-problemet. Flera talare har berört det tidigare, och jag kaninskränka mig till att notera att jag liksom mina kamrater i utskottet ärmedveten om det råder delade meningar om hur stor en skolenhet bör vara för skall uppnå det bästa resultatet med hänsyn till de pedagogiskaverkningarna, den sociala anpassningen och de ekonomiska konsekvenserna. Mendet är nog också ganska viktigt att understryka att här är ett område där vi ibetydande utsträckning måste slå vakt om den kommunala självstyrelsen. Detmåste i första hand vara kommunalmännen själva som mot bakgrund av egnaerfarenheter och egen samhällsplanering bör avgöra hur stora skolenheternaskall vara. Vi väntar på de undersökningar som kommer med och somskall vara vägledande för de pedagogiska och sociala frågornas besvarande. Dethar i debatten här och i samhället tidigare erinrats om internationellaundersökningar. Jag är litet tveksam inför vissa av dem därför att det är såvaga antydningar som kommer om dessa internationella undersökningars resultat.Herr har erinrat om en engelsk undersökning utan att sägavilken det gäUer. Det vore sålunda mycket värdefullt om villetala om vilken engelsk undersökning det är som han åberopar för sittställningstagande i utskottet. Det är självklart att vi så långt det är möjligt skall tahänsyn till internationella erfarenheter, sammanställa dem med våra egnaerfarenheter och sä fort som möjligt komma fram till något så när hållbararekommendationer när det gäller hur stora skolenheterna bör vara. Men vi kaninte, herr talman, ena dagen tala om hur viktigt det är att den kommunalasjälvstyrelsen iakttas och att vi decentraUserar beslutsfunk- tionernaut till kommunerna, och gå en annan väg och kräva en starkcentralisering så att beslutsfunktionerna skall ligga hos centrala myndigheter.Vi måste bestämma oss för vilken huvudUnje vi vill följa. Det är också viktigt att notera att det här är fråga om enbesvärlig avvägning mellan vad som är ekonomiskt lämpligt och vad som av andraskäl är lämpligt. Alla upplever vi ute i kommunerna hur de ekonomiska frågornablir allt besvärligare att lösa. Ingen av oss som möter våra väljare kan undgåatt ta intryck av deras synpunkter på de höga skatterna, när de ber osspolitiker av alla schatteringar att medverka till en sänkning av skattetrycket.Det är angeläget att vi för ut detta också i praktisk politik på det sättet attvi försöker organisera samhället så att det blir så billigt som möjligt. Oftaär det en mycket svår avvägning, och jag hoppas, herr talman, att vi skallkunna klara dessa avvägningsfrågor bättre när ;s undersökningarpresenterats. Det hade varit frestande att ta upp en debatt med fruMogård om det angrepp på socialdemokratins skolpolitik i allmänhet som honriktade. Jag avstår från det och vill endast citera en enda mening i hennesanförande som belyser detta anförandes halt. Hon recenserade jämlikhetsdebattenoch sade exakt på följande sätt: "Varje tänkande individ måste ta avståndfrån jämlikhetsdebatten." Det är ett angrepp på oss alla som sitter häroch som var och en på sitt sätt och från sina utgångspunkter deltar ijämlikhetsdiskussionen. När det gäller inlägg i av den typen tyckerjag, herr talman, icke att det finns anledning att engagera sig och fördjupasig i ett bemötande. Jag ber att under denna punkt få yrka bifalltiU utbildningsutskottets hemställan i samtliga avseenden. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Det är två kommentarer jag vill göra tillherr Alemyrs anförande. använde uttrycket "riva sönder" vårtskolsystem som något slags beteckning på vår reservation, där vi skisserar hurvi vill ha en utredning om möjligheten att få bibehålla alternativa skolor ocheventuellt få till stånd några nya." Jag understryker än en gång som jaggjorde till att det är en fullständigt felaktig uppfattning somherr Alemyr gör sig till tolk för, när han säger att vi vill riva sönder. Jagförsäkrar honom att detta är det icke fråga om, och det framgår av texten. Vidare efterlyste de här utländskaundersökningarna. De är förvisso icke många - det är inte lätt att forska pådet här området -men kommer att tala om för Alemyr vad det varför en engelsk undersökning som varit på tal. Det jag har understrukit när detgäller storskolorna är de erfarenheter som man kan få här i landet vid besök påskolor och vid samtal med elever och skolfolk men även i utlandet, på platsenalltså, och där har jag funnit många vittnesbörd om olägenheterna med de storaskolorna. Det är detta som har föranlett att jag velat understryka deninställningen, att man från sida skall ge råd i den härriktningen, när kommunalmännen börjar planera sina skolor. Något direktingripande i den kommunala självbestämmande- rätten rördet sig faktiskt inte om, , och det är inte heUer avsett. () kort genmäle: När det gäller den kommunala självstyrelsenhåller jag helt med utskottets ordförande om vikten av att vi slår vakt om den.Men jag tror att i fråga om skolbyggnadsområdet är det viktigt att de kommunalaskolmyndigheterna får råd och anvisningar från centralt håll. I annat fall ärdet risk för att man gör alltför stora felinvesteringar. Den engelska undersökning som jag hänvisade till finnsrefererad i /nr 37 1971. Det är undersökning av 218 skolor i . Jag vill minnas att närutbildningsutskottet för sedan var i och fick information om denblivande storskolan där redogjordes från den s. k. SAMS-gmppens sida ganskaingående för den här brittiska undersökningen. Det är alltså inte någon konstruerad utredning som jag härbaserar mina uttalanden på. Den är gjord bland 218 skolor, och hade väl närmast uppdraget av skolmyndigheterna i , där maninvesterat i stora skolor. Man drog ganska snabbt den slutsatsen att barnenmognade bättre i små skolor, de blev mer harmoniska osv., och skolmyndigheternai avser också att planera om när det gäller skolbyggnaderna. HexxELMSTEDT (c) kort genmäle: Jag har inte åberopat några utländskaundersökningar när det gäller den här problematiken. Jag har nöjt mig med attförsöka förklara de erfarenheter som strömmar mot en från folk i vårt eget landsom sysslar med de här problemen och som det är jag övertygad om väl kännerhur det här verkar och fungerar. Sedan är det faktiskt på det sättet att jag helt delaruppfattningen att den kommunala självstyrelsen ingalunda skall naggas i kanten.Snarare är det så att det krav som vi har rest i reservationen går ut på attunderlätta för den kommunala självstyrelsen, eftersom reservationen innebär attskolöverstyrelsen skuUe lägga fram alternativa lösningar till skolbyggnadsproblematiken,som i vissa fall skulle möjliggöra för kommunerna att anpassa storleken av skolanläggningarnatill de förhållanden som kan råda i den enskilda kommunen. är man hårtbunden av bestämmelser, som är utformade på det sättet attde är mer eller mindre generella och ibland svåra att anpassa till förhållandensom den kommunala självstyrelsen klart pekar ut som de riktiga. Genom att inte lyssna ordentligt och genomatt avsiktligt .misstolka gjorde en magistral betygsättning avhalten av mitt anförande. Jag kanske då får tala om för vad jagfaktiskt sade. Jag sade att den rätt förvirrade och oftast direktobegåvade debatt som fördes under jämlikhetsbanerets täckmantel var av sådantslag att varje tänkande individ nödgades ta avstånd från den. Skulle inte herrAlemyr vilja vara med om att ta avstånd från en obegåvad 6 * protokoll 19 72. debatt, ävenom den råkar föras under jämlikhetsbanerets täckmantel? Jag har inte för vana att vara magistral mot minameningsmotståndare, och därför skall jag här inte bedöma halten av . Men jag skall be att få göra en kommentar. började med atttala om den stora enigheten i utskottet och sade att reservationerna bara fannsså att säga i marginalen. Då vill jag påpeka för att reservationenA 2 inte är någonting i marginalen. Att respektera föräldrarnas önskemål närdet gäUer de egna barnens utbildning är inte något margineUt.UNESCO-konventionen, som har anslutit sig till, hade jag faktiskthoppats att också skulle ansluta sig till. inlägg, meddet envisa upprepandet av termen alternativt skolsystem, måste om det skallligga någon logik i vad sade innebära att de fä kvarvarandeprivatskolorna går sin snara död till mötes. Skulle vilja varasnäll och bekräfta om min slutsats i det avseendet är riktig? På en enda punkt är jag beredd attrevidera mitt påstående i talarstolen, nämligen det som jag sade omreservationerna i marginalen. Den moderata reservationen om de enskildaskolorna är naturligtvis inte någonting i marginalen. Där är det fråga omideologiska skillnader av mycket djupgående natur. Men eftersom det bara är enenda och mycket liten grupp i som står bakom den reservationen fästerjag inte samma avseende vid den som vid de reservationer som större delar avriksdagen står bakom. På den punkten vill jag sålunda som sagt revidera mig.Mellan företrädare för moderata samlingspartiet och företrädare för andrapartier i denna kammare framför allt då de som företräder mitt eget parti råder det mycket djupgående ideologiska motsättningar. Men jag noterade medtillfredsställelse att det mellan de flesta ledamöterna i kammaren råderenighet på så gott som alla områden när det gäller skolans utveckling, och detbetraktar jag som utomordentligt värdefuUt. Vad sedan gäller frågan om skolornas storlek vill jagslutligen notera att det inte heller där kanske är så mycket som skiljerutskottsmajoriteten och reservanterna. Majoriteten tar inte ställning tUl hurstora skolorna skall vara utan vill avvakta de undersökningar som håller påmed, medan reservanterna vill gå snabbare fram och redan nu uttalar sig för enrekommendation. Vi vet inte var vi hamnar, och därför ärskillnaden mellan utskottsmajoriteten och reservanterna på den punkten tämligenobetydlig. Fm MOGÅRD (m); De ideologiska skillnader som kommer tilluttryck i reservationen A 2 kommer alltså även till uttryck mellan UNESCO-konventionenoch och hans parti. Det är intressant att konstatera. Däremot är det ganska skrämmande att höra att att reservationen A 2 inte är så mycket att fästa avseende vid, därföratt det bara är en liten grupp som står bakom den. Jag tycker att det är ganskatypiskt för den socialdemokratiska kollektivistiska synen att anse att man intebehöver bry sig så särskilt mycket om en liten grupp. Vi har, inte bara avegoistiska skäl, en helt annan uppfattning ideologiskt sett. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr A 1 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iAlingsås begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 2 punkten 1 mom. I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr A I av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr A 2 av herrar Nordstrandh och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 2 punkten 1 mom, 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr A 2 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr A 3 av herrar och i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 2 punkten 1 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr A 3 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr A 4 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iAlingsås begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 2 punkten I mom, 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr A 4 av m,n. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 7 och 8 Utskottets hemställan bifölls. i Agnas (m); Jag skall bara säga några få ord vid denna punkt. I motionen 1134 har vi tagit upp hela frågan om granskningav läromedlen i den obligatoriska skolan. Utskottet har pekat på den utredningsom redovisas i SOU 1971:91 och som just nu är under remissbehandling.Utskottet har också som bilaga till betänkandet fogat ett uttalande frånskolöverstyrelsen angående sexualundervisningen. Det utredningsbetänkande somnu remissbehandlas visar i sammanfattningen att utredningen avvisat tanken påett centralt förval men anser att det på central nivå bör finnas möjligheteratt lämna information. En central förgranskning av alla läromedel är intenödvändig och inte heller möjlig, säger man. Denna fråga skall alltså diskuteras längre fram, och jagskall nu inte ta upp saken. Men jag vUl redan nu säga att jag är mycket tveksamoch undrar hur det i praktiken skaU vara möjligt för de enskilda skolstyrelsernaatt överblicka hela den mängd av läromedel som finns. Jag tror också att detblir mycket svårt att ge information av den halt som är önskvärd. Jag har begärt ordet därför att jag tycker att utskottethar behandlat motionen som om den handlade enbart om läromedel som gällersexualundervisningen. Den fråga vi tar upp gäller läromedlen på alla områden,och vi vUl ha en granskning som visar att de är objektiva. I bilaga 6 till SOU 1971:91 finns en intressant artikel avJörgen , där han tar upp synpunkter på objektivitetskravets tillämpningi läroböcker. Den schematiska framställning om objektiviteten som han lämnarförefaller vara riktig, och den kan jag säga ja till. Men man blir förskräcktnär man tänker på hur kravet på saklighet och opartiskhet med underrubrikernaSanning, Relevans, Balans och Neutralpresentation i verkligheten faller ut, närdet gäller läromedlen. Men den frågan blir det som sagt anledning att ta uppsenare, och jag har för dagen inget yrkande. i (fp): Som motionär angående skolans undervisning isexual-och samlevnadsfrågor vill jag gärna med några ord kommentera föreliggandeutskottsbetänkande med avseende på punkten 3. Utskottet har behandlat den av oss avgivna motionen 1168välvilligt. I betänkandet sägs att utskottet vid sina ställningstaganden tillmotionen "haft som en självklar utgångspunkt att innehållet i skolanssexualundervisning bedrivs i överensstämmelse med vad som angetts för olikaskolstadier i läroplan och andra anvisningar, intill dess beslut om eventuellaförändringar i vederbörlig ordning fattats i anledning av USSU:s förslag".Jag finner detta uttalande vara helt tillfredsställande och i godöverensstämmelse med de synpunkter som anförts i motionen. Utskottet hänvisar därjämte till skolöverstyrelsensskrivelse till läns-skolnämnder och skolstyrelser i december förra åretangående läromedel i sexual- och samlevnadsundervisningen och fogar därtilldenna skrivelse som bilaga till utskottsbetänkandet. Jag tolkar detta som ettviktigt stäUningstagandefrån utskottets sida, ett ställningstagande som innebär att utskottet ställersig bakom de synpunkter som framförs i skrivelsen. Jag hoppas för min del att detta skall medföra att vi ifortsättningen slipper läromedel i skolan som inte överensstämmer med gäUandeanvisningar. Att dessa anvisningar inte alltid följts har vi givitexempel på i den åberopade motionen. För somliga elever har den undervisning som getts i t. ex.serien Att vara två varit mycket påfrestande. Inte minst TV-programmet i serienhar upprört många, både lärare, föräldrar och elever. En flicka berättar hur hon upplevde att programmet hade ensmygande effekt, som upprörde henne. Det värsta är, skriver hon, att båderadio- och TV-program och häften tar för givet att de flesta ungdomar har ochhar haft sexuella förbindelser. "De utgår bara från att instruera oss hurvi skall göra för att inte bli med barn. Jag känner mig väldigt nedstämd avsådan undervisning, speciellt som ingen tycks reagera. Det känns som om dagensungdom håller på att gå under i en ström av sex." Så långtflickan i fråga. Såvitt jag kan finna är det ett betydande avstånd mellanprogrammet Att vara två och de synpunkter som framförs i skolöverstyrelsensskrivelse, där det bl. a. sägs att informationen inte får utformas som enpåträngande konfrontation med sådana detaljer i den enskildes sexualliv, vilkabedöms vara strängt personliga. skriver också att man i dettasammanhang måste beakta "att eleverna kommer från hem med olikagrundinstäUning till sexuallivet. Med hänsyn härtill är det väsentligt att denenskUda elevens integritet skyddas. Skolans undervisning om sexual- ochsamlevnadsfrågor bör präglas av varsamhet, takt och omdöme." Jag har velat stryka under dessa synpunkter somjag anbefaller den här skrivelsen, som finns fogad till betänkandet, tillnoggrant studium. Det måste enligt min mening skapas garantier för attsexualundervisningen bedrivs enligt läroplan och gällande anvisningar. Det ärför många människor i vårt land en fråga om medborgarnas rätt tUl moraliskfrihet och om respekt för elevernas personliga integritet.