prot · FV09139 · 1972-12-31 00:00:00 — Om folkpartisterna lugnade sig varje gång herrJohansson i åberopar en utredning, så skulle det inte bli mångaförfattningsreformer i det här landet! Vi kan inte handla på det sättet. Vidare sade att "det är ingen ko påisen"; det är en "liberal tillämpning" av den nuvarande lagensora regeringen gör. Jag böjer mitt huvud i vördnad för på liberalism; det är bara det att den inte är min. Om man har kvar50-årsregeln för svenskt utrikespolitiskt material , så för det en serienackdelar med sig. Först och frärast är det inget frisläppande i princip att enforskare får ta del av raaterialet innan har gått. Varje forskare somkommer och viU ta del av material efter 1922 måste i princip inkomraa raed enindividueU ansökan. Och när det gäller material från , som nusläpps fritt till vissa forskare, sä skall vederbörande vara "kvalificeradforskare". Detta är "naturligt", sade i Trollhättani dag. Man gör alltså skillnad mellan "kvalificerade forskare" ochandra, mindre intressanta figurer, som skriver t. ex. för två- ellertrebetygsstadiet. Alla journalister kallar man kanske inte heller förkvaUficerade forskare. Jag talade för två tiramar sedan med Dagens Nyhetersutrikesredaktör . Han har just kommit från , där han harfått fram nytt material, som vi har kunnat läsa i tidningen de senaste dagarna.Han sade att man har ett förträffligt system nu i . Materialet är heltfritt för var och en, inklusive utländska medborgare, som vill ta del av det iarkiven - utom på en del punkter, där man förlänger sekretessen. Men ; principär material fritt. Man är alltså inte tvungen att inkomraamed en individuell ansökan. Det sitter inte någon figur högt uppe och säger attdet här är en "kvalificerad forskare" men detta är inte någon sådanforskare. säger i att 33 av 36ansökningar har ju ändå bifallits. Ja, men alla vet ju att samtliga ansökningarsom gäller och samt förhållandet mellan ochSovjet avslås. Om det så koramer hundra ansökningar som gäller , så Utlämnande av handungar rörande rikets förhållande tiUfrätnmande makt Utlämnande av handlingar rörande rikets förhållande tillfrämmande makt avslås de.Den statistiken är alltså missvisande; vet man att ett område är bannlyst förinsyn, finns det ju ingen anledning att ansöka att få se det. Vidare förekomraer en favorisering av vissa forskare. Jagnärande att chefen för själv skriver en bok om andra världskrigetoch därvid har tillgång till material sora inga andra får se. Vissa diploraaterhar också tillgång till raaterial och kan fräscha upp sitt minne, men andra kaninte kolla deras källor och deras framställnings trovärdighet. i sade att om man frisläppermaterialet för fort, så blir rapporterna från våra beskickningar"torftiga". Ja, om materialet skulle frisläppas som det komin, aUtså behandlas som vanliga allmänna handlingar och falla underoffentlighetsregeln, så är det klart att våra beskickningar inte skulle skrivamycket. har heller aldrig föreslagit någonting sådant. Vad viföreslår är att tiden skall vara i stället för 50 och att det skallfinnas rätt att förlänga sekretessen till högst . Det är ju ingen revolutionerandeförändring, som kan få beskickningarna att hoppa högt av rädsla. Det är inte såatt de vägrar skriva intressanta rapporter därför att de ett kvarts sekelsenare komraer att bli offentliga. i är raed på enliberalisering, oni Uan tycker att det var en bra utredning vi hade förragången, och om sora forskare (och inte som socialdemokratiskriksdagman) har en vissa känsla för att arkiv bör öppnas så att raan får skrivahistoria utan att dröja längre än i andra länder, så bör han stödja herrNelanders och min reservation. HerrJOHANSSON i (s): Låt mig först notera att självsade att det inte är något revolutionerande förslag sora folkpartisterna ikonstitutionsutskottet i detta fall lagt fram. Dock ter det sig egendomligtatt han tidigare i ganska skarpa ordalag talade om att regeringen och socialdemokratinförhalar frågan. I själva verket står samtliga i utskottet med undantag av herrAhlmark och bakora betänkandet. har alltså intefått någon annan att ta detta jämfotahopp över utredningen. Jag känner mig inte alls träffad av talet omförhalningstaktik. Jag har medverkat i den författningsreform vi håller på attgenomföra, och jag hoppas att jag kan få medverka i en reform även på dettaområde, men jag har raycket svårt att se varför raan skall bifaUa folkpartietseller motion som en utredning arbetar med problemet. Det finns ingen anledning för mig att gå in på detaljer,raen jag vill ändå närana att erfarenheterna från nog är litet olika.Herr och jag är väl överens om att det finns raaterial i somingen forskare - engelsk, svensk eller tillhörande någon annan nation kan fåut och om att lordkanslern i har en utomordentlig makt att bestämmavilka typer av dokuraent sora får frisläppas. Den som forskat på detta områdevet att man plötsligt kan komraa fram till en akt om vilken det gäller att denicke får släppas ut. Det gäller i mycket forskningsarbete. Om jag nu skallfölja uppmaning att tala som forskare, så vill jag gärna säga attjag i skilda sammanhang stött pä svårigheteratt både från organisationer och från enskilda få ut dokument, därför att deännu inte varit tillgängliga för forskning. Jag har fått böja mig för det. Jaghar gjort det med ledsnad - det gör var och en som forskar på detta område. HärgäUer det verkUgen att väga mot varandra å ena sidan forskningens intresse avatt snabbt få fram ett material och å andra sidan behovet avsekretessbestämraelser. Här hoppas jag att utredningen snabbt skall få framnågonting. har erinrat om , vars insatser även jaghar respekt för. Kanske jag fär erinra om att Dagens Nyheters politiskechefredaktör ingår i den utredning som nu helt plötsligt villställa åt sidan. Det är alldeles sant att det inte är någotrevolutionerande förslag. Men också viktiga förslag sora inte revolutionerardet svenska sarahället kan raan ta ställning till i positiv anda. När i säger att vi liberalervill "hoppa jämfota över utredningar" menar han i själva verket - jagupprepar det -att vi skall känna oss paralyserade av att det sitter enutredning. Men kan inte agera så, för då komraer en stor del avreformarbetet att fördröjas. Det måste kunna gå att bryta ut frågor som harbehandlats av en tidigare utredning. Det skall inte alltid gå att förhalafrågor genom att tillsätta nya utredningar. i säger att han själv somforskare är ledsen när han inte får fram material. Det kan jag mycket väl förstå.Det är bl. a. det som den här debatten handlar om: vi vill rainska antaletledsna forskare i det här landet, de sora forskar om . Därförblir rain fråga tUl i : Tycker konstitutionsutskottetsordförande att det är riraligt att allt utrikespolitiskt material i det svenskaUD som rör FinlandSverige, och under andravärldskriget är bannlyst från insyn. Är det bra att detta material är oraöjligtatt använda när det gäller att skriva historia ora ?Mycket av det materialet har släppts ut i andra länder, men i fåringenting av detta läsas igenom av ens kvaUficerade forskare. Är det en rimliganordning att hålla hemlighets-stämpeln så hårt att stora fält är helt skyddadefrån insyn årtionden efter det att händelserna inträffade? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels punkten 1 i reservationen av herrar och , och förklaradesden förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 56 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kararaaren bifallit punkten I ireservationen av herrar Utlämnande av handlingar rörande rikets förhållande tillfrämmande makt Nr 139 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Tisdaeenden ledamöter ha röstat förja-propositionen. 19dpcpmhpr 1972 rösträkning verkstäUdes voteringmed oraröstningsapparat. -------------------- röstning gav följande resultat: Utredningom riks- j 247 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan,dels punkten 2 b i reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kararaaren bifallerkonstitutionsutskottets heraställan i betänkandetnr 56 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit punkten 2 b i reservationen av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av karamarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 4 Föredrogs betänkande nr 57 medanledning av propositionen 1972:134 med förslag till lag orakyrkofullraäktigval, m. m. jämte motion. Utskottets hemställan bifölls. § 5 Utredning om hus m. m. Föredrogs betänkande nr 58 medanledning av framställningen 1972:20 från förvaltningsstyrelse oraanslag på tilläggsstat I till riksstaten för /73 till Den inreriksdagsförvaltningen: Utredning om hus m. m. jämte motion. 1 framställningen 1972:20 från riksdagensförvaltningsstyrelse hemställdes ora ett ytterligare reservationsanslag /73 av för bestridande av beräknade ökadekostnader för arkitekttävlingen om hus. I detta sararaanhang hade behandlats motionen 1972:1913 avherr Wennerfors (m) vari hemställts att i anledning av det formellafel som begåtts i samband med den nordiska arkitekttävlingen angåenderiksdagens hus på uppdrog åt förvaltningsstyrelsen att prövalämpliga åtgärder. 1. med bifall tillframställningen 1972:20 till Den inre riksdagsförvaltningen: Utredningen orariksdagens hus ra. på tUläggsstat I till riksstaten för /73under fjortonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 2. förklaraderaotionen 1972:1913 besvarad med vad utskottet anfört. Utredning om hus m. m. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherr (fp)- Först några siffror. Vi har haft en pristävhng om ett s.k. permanent riksdagshus. Tävlingsområdet är tyvärr begränsat till Helgeandsholmen.Det är på den ön som man tänkt sig lägga ett nytt riksdagshus, raed alltvad det kräver av arbetsmra för ledamöter och sekreterare, lokaler för kammare,utskott, partier, förvaltningen av huset och mycket mer. Detta klarar inte ,och det har många begripit från början. Men pristävlingen sattes i gång, ochden har fortsatt steg för steg och slukat stora pengar. Det här är kostnadernaför denna utredning : 1910/1 \ 314 000 " 215 000 " plus det tilläggsanslag sora man nu vill ha på TUlsammans är det här en nätt utgift på mer än 3 miljonerkronor för en pristävling om nytt riksdagshus påHelgeandsholmen. Det är klart att det här är slöseri med skattebetalarnaspengar. Hade man lyssnat på oss, som från början sade att inteduger för ett modernt riksdagshus, hade man sluppit kasta ut pengar tillarkitekter, konsulter och utställningar för ett omöjligt projekt. Men vi riskerar ett slöseri i en helt annanstorleksordning: nämligen om vi bygger ett nytt riksdagshus på kommer det att kosta att resa en ny monumentalbyggnaddär. Är den jätteinvesteringen nödvändig eller ens önskvärd? Om vi hadeett dåligt hus och behövde ett mer effektivt fungerande 10 protokoll 1972. Utredning om hus m. tn. parlamentskulle man förstå tanken. Jag drev själv en kampanj för att kommafrån till en modern riksdagsbyggnad. Men vad är det somskulle driva oss tUlbaka till ? Ligger vi inte tillräckligtcentralt här vid , med nästan alla komraunikationsraedel så nära soraöver huvud taget är tänkbart? Tycker vi att huset är dåligt eller intetillräckligt "fint" i någon raening? Uppskattar vi inte det kraftigtökade antalet besökare hit till ? Varför skall vi tillbaka tillHelgeandsholraen? Ändå är frågan, ora inte det värsta slöseriet med tankenpå ett nytt riksdagshus på handlar om något annat än pengar.Jag har träffat ganska många raänniskor sora sagt rill migungefär så här: Är ni inte kloka i ? Tänker ni riva det gamlariksdagshuset med allt vad det symboliserar? Tänker ni slå upp en raodernkontorsbyggnad på Helgeandsholraen till väldiga kostnader, fastän ni har ett såbra hus vid ? Vad skall raan svara de människorna? Visst har enmajoritet i prisnämnden föreslagit just det här. De vill riva rent påHelgeandsholmen och bygga nytt. Men jag tror ändå, har jag svarat, att till slut inte handlar så huvudlöst att man gör prisnämndens förslagtill sitt eget. Det gamla var centrum när demokrati ochparlamentarism bröt fram. Här drev liberaler och socialdemokrater igenom denallmänna och lika rösträtten, för raän och kvinnor. Mot kungamakt och herremaktkämpade man sig till det parlamentariska styrelseskicket. Här lade man grundenför det moderna . Den byggnad där detta skedde bör fredas motgrävskopor, schaktningsmaskiner och sprängsalvor. Den skall sparas somkonferens- och förvaltningsbyggnad och sora ett monument över ett avgörandeskede i vårt lands historia. Rivningsraseriet får inte gå så långt att vijämnar den byggnaden med marken. Det vill ändå en majoritet i prisnämnden göra. Till dessförslag behöver vi inte ta slutlig ställning . Men jag är säker på att enmajoritet av svenska folket redan har tagit ställning: mot en rivning och moten väldig nybyggnad på . 1 mitt särskilda yttrande tillutskottets betänkande kallar jag prisnämndens förslag "förbluffande i sinokänslighet för stadsbildenhistoriskvandalism" att genoraföra det. bör i stället gå in i allvarligaförhandlingar raed koraraun om det hus där vi befinner oss. Detfungerar väl på de flesta sätt. Problem med större utrymmen går det säkert attsnabbt och praktiskt lösa och diskutera sig fram till med kommunalpolitikerna iStockholm. måste vi tyvärr anslå ytterligare en tredjedelsmiljon till pristävlingen ora nytt riksdagshus. Löften ora löner, hyror ocharvoden måste ju hållas. Men låt oss se till att kvällens beslut blir det sistai den länga räckan av onödiga utgifter för en onödig pristävling. Låt oss sättastopp både för det ekonomiska slöseri och den historielöshet som tanken attriva det gamla innebär. Låt oss göra det bästa av ett bra hus somvi har, och inte det sämsta av den plats som vi inte skall tillbaka tiU. I detta anförande instämde herrar , , iGöteborg, , , i , i , iVarberg, Henmark, och , fröken , herrar i ,i och , , herrar i ochCarlström, fröken samt herrar Stålhamraar och Öhvall (saratliga fp). Utredning om hus m. m. HerrGUSTAVSSON i (s): I betänkande nr 58behandlas dels en framstäUning från förvaltningsstyrelse oratilläggsanslag, dels också motionen 1913 av . Vad gäller framställningen från riksdagensförvaltningsstyrelse avser den att ett ytterligare reservationsanslag /73 på för bestridande av beräknade ökadekostander för arkitekttävlingen ora hus raåtte beviljas.Konstitutionsutskottet har enhälligt tillstyrkt framställningen. anser i sin motion 1913 att det begåtts ettformellt fel i saraband med den nordiska arkitekttävlingen angående riksdagenshus på , och han hemställer därför att skall uppdragaåt förvaltningsstyrelsen att pröva lämpliga åtgärder. Med anledning av motionenhar förvaltningsstyrelse beslutat att inhämtayttrande från . Vad åsyftat medsin motion är således redan uppmärksararaat av förvaltningsstyrelsen. har därför ansett sig inte kunnatillstyrka att tar ett särskilt initiativ med anledning av raotionenutan heraställer att förklarar motionen besvarad med vad utskottethar anfört. Vad sedan gäller anförande raed kritik av destora kostnaderna är det givet att stora summor nedlagts på denna utredning.Det är emellerrid inte vilken utredning och tävling sora helst. Det gäller ändåen monuraental byggnad. Det har rört sig ora en nordisk arkitekttävling. Allaraedel har givetvis inte åtgått till prissumman. En hel del andra kostnaderinrymmes i anslagen. Det gäller kostnader för utredningen, sekreterararvode,foto och tryck m. m., resor, flera utställningar som företagits av de förslagsom ingivits och hyreslokalerna m. ra. Det är klart att detta saramantagetblivit mycket pengar. Det är eraellertid inte mer än en kvartalshyra förriksdagen i detta hus. Vad sedan gäller var ett fraratida riksdagshus skallförläggas så får väl den diskussionen anstå tills dess att vi får detta ärendepå bord. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemstäUan på båda punkter. i (s): Jag ber att få yrka avslag på detta förslagora en ytterligare kostnad till någonting sora verkar helt huvudlöst. Utredning om hus m. m. HerrAHLMARK (fp); i försvarade phktskyldigt debelopp som lagts ned på den huvudlösa pristävhng som hållits . Han sade att det var "stora summor", och det är alldelesriktigt. Det är som gått åt till en arkitekttävlingsora varit dömd från början. Jag tycker det är ledsarat att raan så demonstrativtbeviljar dessa pengar till ett alldeles onödigt ändamål. i är ändå nöjd. Han säger attdet var "inte en tävhng vilken som helst". Nej, iÄngelholm, det är det inte. Det är en totalt meningslös tävling! Det är mycketsällan beviljar stora pengar tUl tävlingar och utredningar som ärhelt meningslösa från början. Skall vi få ett fungerande parlament på ,måste vi antingen bygga om eller riva hela . Det är interiraligt, i , att vi på den plats där demokrati ochparlamentarism en gång bröt igenora och lade gmnden för det raoderna Sverigeska gå frara med schaktningsmaskiner, grävskopor och sprängsalvor. Det viktigaste, sora jag ser det, är att vi ser till attdet garala huset blir kvar och att vi gör det bästa raöjliga av detförträffliga hus som vi har . HerrGUSTAVSSON i (s): anser att det har varit en totaltmeningslös utredning redan från början. Det har tydligen inte ansett,för det är ändå som uppdragit åt förvaltningsstyrelsen att företagadenna utredning. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs dels på bifall till, dels på avslag påutskottets hemställan, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes föUande voteringsproposition: Den sora vUl att karamaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 58 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren avslagit denna hemställan. Vid oraröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrDahlberg begärde rösträkning verkställdes votering med oraröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. utrikesutskottets betänkande nr 21 i anledning av Kungl.Maj:ts proposition angående godkännande av överenskommelse mellan ochFinland om avgränsning av kontinentalsockeln samt försvarsutskottets betänkande nr 25 med anledning avpropositionen 1972:127 angående försörjningsberedskapen på beklädnadsorarådetm. m. jämte motion. Förbud mot användning av asbest Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 7 Förbud mot användning av asbest Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 40 i anledning av motion ora förbud mot användning av asbest. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:480 av m. fl. (vpk) vari hemställts att hosKungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till lag sora förbjöd användningen avasbest. Utskottetheraställde att skulle avslå motionen 1972:480. Reservation hade avgivits av (vpk), somansett att utskottet bort hemställa, att raed bifall till raotionen 1972:480 hosKungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till lag som förbjöd användningen avasbest. (vpk): I motionen 480 har jag och sju LO-organiseradegruppkamrater krävt en lag som förbjuder användningen av asbest.Socialutskottet bekräftar i stort sett den redogörelse som vi lämnat omriskerna och kommer i konklusionerna ungefär halvvägs in på vår linje. Jag vill gärna säga att utskottet har gjort en grundligutredning och har sökt belysa alla sidor av problemet. I sin sammanfattningkonstaterar utskottet att remissyttrandena och det vetenskapliga materialethelt klart visar "att framför allt hanteringen av asbest i olikaarbetsprocesser utgör en betydande hälsofara". Inom byggnadsindustrin har både arbetarsidan ocharbetsköparsidan uttalat sig för förbud. villha totalt förbud mot användning av asbest i alla former inorabyggnadsindustrin: "generellt förbud ej anses raöjligt är det frånförbundets sida ett oeftergivligt yrkande att asbest i fri form totalförbjudesoch att asbesthaltigt raaterial, alltså i bunden form, underkastas en strängarelagstiftning än vad fallet är . Förbundet vill även fästa uppmärksamhetenpå de risker som otvivelaktigt uppkomraer vid ingrepp, t. ex. reparations-eller ändringsarbeten, i det äldre byggnadsbeståndet. Förbud mot användning av asbest asbest somanvänts för t. ex. isolering komraer dä ut i fri förra och kan förorsakaallvarlig skador." Förbundet yrkar pä skärpta bestäraraelser även beträffandesådana arbeten. tillstyrker motioneni fråga om förbud mot användning av asbest i fri form på byggarbetsplatser.Utskottet delar denna uppfattning och förklarar: "Även då det gälleranvändningen av asbest i fri form i andra sammanhang samt vid bearbetning avasbest i bunden form framstår en skärpning av anvisningarna sommotiverad." Utskottet tycks luta åt ett förbud i alla de sammanhang därdet finns ersättningsmaterial. Så är fallet inora byggnadsindustrin, även omraan inte säkert vet vUka hälsorisker sora kan vara förknippade raed sådanaersättningsprodukter sora glasull, gips, expanderande glimmer osv. Jag och raina raedraotionärer borde kanske vara nöjda meddetta. Ett halvt förbud är bättre än den fria marknad och de ofta ohämmadeförhållanden vi har haft. Men vi har i reservationvidhållit raotionsyrkandet helt och hållet, eftersom vi anser att riskerna medasbest både i byggnadsindustrin och i annan industri är så klart dokumenteradeatt ett generellt förbud är väl motiverat. Då skulle regeringen eller särskUdmyndighet kunna ge dispens när två villkor är uppfyllda, dels att det visas attdet inte finns likvärdigt material för ett angivet ändamål, dels att allaföreskrivna skyddsåtgärder är vidtagna så att de som har befattning medraaterialet inte utsätts för riskerna att dararaet. Det finns nu åtminstone 3 000 produkter av bearbetadasbest, men det är tydligt att det på många områden finns braersättningsmaterial, t. ex. inom järn- och stålindustrin, där några järnverkhelt har upphört raed att använda asbest. Det är möjligt att importen av asbesttill häller på att stagnera. I aUa händelser har den totalavärldsproduktionen av asbest stigU brant från tUl 500 000 tonår 1930 och tiU över 4 mUjoner ton . Dekvantiteter sora importeras till är betydande. importerades obearbetad och bearbetad asbest, dvs. varor i form av hel-och halvfabrikat. Enligt arbetarskyddsstyrelsen går av denobearbetade asbesten till asbestcementindustrin, till tUlverkningav golvplattor och resterande till bl. a. färg-, plast- ochbrorasbandsindustrin och till sprutisolering, fraraför allt inom byggnads- ochvarvsindustrin. Men de egenskaper som gjort asbest tUl ett mycketanvändbart raaterial när det krävs värraebeständighet, kemisk resistens,tänjbarhet och armeringsförmåga, gör det tyvärr också tUl ett miljöfarligt materiali all evighet. Asbesten är i både god och dålig mening oförstörbar. Visserligenkoraraer en huvuddel av all asbest i vårt land att vara bunden även som skrotocU skräp, raen med blir det en väsentlig ökning av den massa som förreller senare frigörs i fri form. I förbjöds användning av asbest förisolering av fjärrvärmeledningar i kulvertar och vid isolering av rör m. ra. påfartyg genom en kungörelse . Den huvudsakliga anledningentill detta förbud var den kraftiga damrabUdning sora uppstod i dessa slutnautrymmen då isoleringen skulle En av remissinstanserna - och därtill den viktigaste avalla - har i ett långt yttrande uttalat sig ined exceptionell försiktighet. "Den uppfattningen har framförts att asbestfibrernas roll i sammanhangetär av cocarcinogen natur, dvs. att asbesten icke är den direkt cancerframkallandefaktorn", heter det i yttrandet.