prot · FV09123 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag vUl alltså betona att vi redan nu har ett omfångsriktmaterial som säger åtskilligt om de frågor som rests. Men det är inte möjligtatt få olika medier att presentera allt. Man väljer där gärna ut enstakauppgifter och ger utrymme åt dem. Vidare vill jag peka på att det förmodligen inte är ettintresse att i den reguljära statistiken ta med alltför mycket. Det kan föreliggaen viss risk för slentrian på detta område, och då reduceras det hela tUl attbli en apparat som snurrar vidare utan att någon tar vara på den informationsom finns i materialet. Detta hindrar emeUertid inte att vi kan ha anledningatt efter hand ändra på informationsflödet och ta med nya uppgifter. Men likaangeläget tror jag det är att se efter om vi inte kan mönstra ut någonting, såatt vi inte bara får ett tUl omfånget stort material som kanske inte ger denvägledning man är ute efter. Sedan skall jag också försöka svara på de frågor somställts tUl mig. Jag tar då den sista frågan först, eftersom den kanske är denmest centrala, nämligen om jag vUl medverka tUl en redovisning frånarbetsförmedlingarna rörande antalet lediga platser. Det skulle alltså varaett anmälningsförfarande, och det ligger väl mycket i den tanken. Men även därhyser jag en viss betänksamhet, med hänsyn tUl att vi inte bör göra administrationenalltför tungrodd. Man har bl. a. från Tjänstemännens centralorganisationföreslagit att arbetsgivarna skulle åläggas att tUl förmedlingarna anmäla sittbehov av arbetskraft. Det skulle alltså vara ett obligatoriskt förfarande. Jagförstår att det var den saken syftade på. Men sadeockså att han själv ställde sig en smula tveksam tUl tanken; frågan var kanskekänslig och kontroversiell. Det finns nog anledning att man funderar rättallvarligt innan man sätter i gång med detta. Det kan inte vara någon glädjemed att bara registrera; om det inte resulterar i att vi kan få nyaarbetsplatser dit förmedlingen kan skicka sina arbetssökande, tjänar detfaktiskt inte så mycket tUl. frågade om det inte kan vara möjligt attåstadkomma ett bättre samarbete mellan de två centrala ämbetsverken. På denfrågan vUl jag svara att jag inte tror att det brister på den punkten. Det ärett mycket gott samarbete mellan dem som sysslar med statistik, och mantillhandahåller material åt varandra. bearbetar en del avden statistik som tas fram av och använder den försina speciella uppgifter. Det är de olika metoderna för undersökningar som gör attdet är svårt att få någon meningsfull samordning. I det ena fallet rapporteraralltså förmedlingarna dem som är arbetssökande. Det går mycket snabbt attvidarebefordra de uppgifterna från kontoren och samla in dem, och det går lättatt göra en sammanräkning . Den andra undersökningen sker på detsättet att ett mycket stort antal inverjuare ute i landet vafie månad skall takontakt med 18 000 personer. De söks per telefon eller på annat sätt och manställer till dem ett antal frågor. utfrågas en ny grupp på 18 000personer, och så sker också den tredje månaden.Vi får i verkligheten under ett kvartal således inte bara en registrering avsituationen för 18 000 personer utan för 54 000 personer som finns med iundersökningen. Men man fär vara en smula försiktig när det gäller attjämföra siffrorna från en månad tiU en annan. Det är inte samma personer somdeltagit i undersökningarna. Det stora antalet, 18 000, gör väl att man urvissa synpunkter ändå kan använda materialet, men harständigt framhållit att man skall vara ytterst försiktig när det gäller att tafram detaljuppgifter för enskUda grupper osv. Det anges klart iarbetsmaterialet vilka toleranser och svängningar som kan förekomma utan attdessa i och för sig kan sägas bli uttryck för någon förändring. Men dereservationer som görs kommer säUan till uttryck, och därför kan det iblandframstå som om det har skett en förändring som inte finns i verkligheten HerrLindberg syftade på detta när han sade att det kan svänga. Men det kan såledesdelvis bero på tekniken i sammanhanget; man får vara observant på att det inteär samma grupper som tillfrågas. 1 gengäld kan vi säga att när vi gör jämförelserna frånett kvartal till ett annat får vi precis samma underlag och därmed en störresäkerhet. Det har hänt och även här i rUcsdagen att någonhar sagt: "Om jag jämför februari månad 1962 med februari månad 1972 fårjag den och den siffran." Det är helt felaktigt att göra sådanajämförelser. Vi har efter hand förbättrat statistiken. I böfian av 1960-taletvar arbetskraftsundersökningarna baserade på ett ganska ringa antal personer. Jag skaU inte förlänga debatten ytterligare, men jag harmed dessa uppgifter velat framhålla att man icke får räkna med att i det härmaterialet kunna registrera in de små nyanserna i fråga om förändringar utanmåste vara ytterst försiktig. Men jag är lika angelägen att betona att jag troratt vi har en utomordentligt bra statistik, att arbetskraftsundersökningarnautförs med mycket stor noggrannhet och att vi inte har anledning att anklagadem som sysslar med den här uppgiften för att på något sätt försöka manipulera,utan det sker såvitt jag förstår en mycket seriös och god hantering avmaterialet. Det är ju inte statistikernas fel att uppgifterna kanske sedanmissbrukas i vissa faU. Eftersom uppgifterna samlas in på så olika sätt är detinte möjligt att göra en tidsmässig samordning. Då skulle man ju behövahemlighålla uppgifterna från arbetsförmedlingarna under en månad för att kunnakomma med dem i efterhand. Men det vore ingenting att fiäna på ett sådantförfaringssätt. Jag har framhållit att det pågår en strävan att försökaytterligare förbättra arbetskraftsundersökningarna och att statistiskacentralbyrån har fått medel för att kunna åstadkomma en sådan förändring. Jag har kanske inte anledning att fortsätta inläggetytterligare. Med det sagda har jag väl också givit svar på de frågor som herrOlsson i ställde. Ang. förbättring av arbetsmarknadsstatistiken HerrOLSSON i (s): Vad jag vände mig mot var närmast attpresentationen sker . I mitt hemlän exempelvis pendlararbetslöshetssiffran mellan 3 500 och 4 000. Ang. förbättring av arbetsmarknadsstatistiken mitten avvafie månad ökning alternativt minskning, men hittilldags har vi inte fåttnågon statistik över hur många som erhållit arbete. Vi vet ändåatt det sker vissa saker även på den positiva sidan. Jag skulle bli mycket glad, om det i fortsättningen kundelämnas en som jag tycker mera rättvis bild av situationen påsysselsättningsfronten. Det sker inte , åtminstone inte i , utan vihar bara fått arbetslöshetssiffror redovisade med uppgifter omantalet obesatta platser. Det är den statistik som gått ut i massmedia och somallmänheten har fått ta del av. Hur många som har berettsarbete har vi inte något begrepp om. HertLINDBERG (s): Låt mig uttrycka min tillfredsställelse överdet klarläggande inrikesministern har gjort när det gäller statistiskacentralbyråns statistikuppgifter. Det har klarlagt mycket för mig, och låt migsäga att det är beklagligt att massmedia skall misshandla ett material på detsätt som tydligen skett. När man har fått de förklaringar som inrikesministernhar lämnat, förstår man på ett helt annat sätt den statistikbearbetning somgörs och vUket värde den har. är väl kärnpunkten i den här frågan att kunnanå fram tUl en djupare analys av vad som dväljs bakom det arbetskraftsutbud somfinns . Det är främst på den punkten jag hyser förhoppningar om att detskall bli en fördjupad bearbetning centralt, så att man bättre vet vUkaåtgärder som behöver sättas in. Jag tolkar in i inrikesministerns svar att såkommer att ske. Jag ber änen gång att få tacka inrikesministern för svaret. TUI i vUl jag säga att vifår vid mittmånadsräkningen veta hur många kvarstående lediga platser det finnsvid mitten av vafie månad. Vi får också ett begrepp om hur många nya ledigaplatser som har anmälts under månaden. Den senaste månaden rörde sig antaletnyanmälda lediga platser om ungefär 50 000, och de kvarstående lediga platsernavar 25 000. Man kan alltså se månad för månad hur pass mycket arbetskraft somförmedlas. Ur materialet kan man också få ytterligare uppgifter som ger ennågot bättre bild av situationen. Jag har inte anledning att förlänga debatten. Överläggningen var härmed slutad.§ 26 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningarna nr 227-230. § 27Interpellation nr 231 ang. exploatering av järnmalmsfyndighet i Nr 123Kaunisvaara Ordet lämnades på begäran till HerrLÖVENBORG (vpk), som yttrade: Två unga samhällsvetare som företagit enundersökning av kommun, dess nuvarande situation och framtidsperspektiv,hävdar att fortsatt utflyttning och befolkningsminskning enbart under1970-talet kommer att innebära en samhällsekonomisk förlust på minst 330miljoner kronor. Den siffran förefaller inte osannolik när den åberopas ien total samhällsekonomisk bedömning. Vi vet att en så stark avfolkning som dennämnda kommunen genomgått betyder kraftigt minskade skatteinkomster, kapitalförstörelsei form av nedlagda skolor och outnyttjat och förfallande fastighetsbestånd. Desociala utgifterna stiger och arbetslöshet och utflyttning innebär storakostnader för samhället och den enskilde. är en av de hårdast drabbade kommunerna i vårtland. Avfolkningen och ödeläggelsen har fortskridit med skrämmande snabbhet.De traditionella basnäringarna, jord och skogsbruk, har genomgått en snabbförändring som radikalt minskat möjligheterna tUl sysselsättning och utkomst.Det innebär också en gradvis urholkning även av de större orterna i området.Servicen försämras på grund av minskat underlag och detta innebär att takten iavfolkningen ökar. Arbetslösheten är hög och kronisk. är cirka500 officiellt registrerade som arbetslösa, men alla vet att den verkligasiffran är betydligt högre. Ett betydande antal sysselsätts i olika former avberedskapsarbete. Vissa åtgärder har vidtagits för att genom lokaliserings-ochglesbygdsmedel få till stånd sysselsättning, men utbytet av detta är alltförmagert. Väsentligt större insatser måste snabbt göras, om kommunen skall kunnaundvika en befolkningsmässig katastrof, vUket också framgår av den tidigarenämnda undersökningen. Förutsättningarna för sådana insatser finns, och i denalltmer prekära situation som kommunen och dess medborgare befinner sig i ärdet naturligt att man riktar blickarna mot största kända outnyttjadejärnmalmsfyndighet invid Kaunisvaara i kommun. Fyndigheten har längevarit känd och karakteriserats som brytvärd. I motiveringarna för beslutet om gruvbrytning i Stekenjokkframhölls som starka skäl de sociala aspekterna och den totalasamhällsekonomiska bedömningen. Enligt min mening föreligger samma starka skälför ett snabbt beslut om exploatering av Kaunisvaarafältet. Detta projekt ärtillsammans med nödvändigt järnvägsbygge och övriga positiva följdverkningarav den storleksordningen att situationen i denna kommun radikalt skulleförbättras. Det bleve en livgivande injektion för hela . Med stöd av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att tiU herr industriministern ställa följande frågor: att en total samhällsekonomisk bedömning bör göras också när detgäller frågan om gruvbrytning i Kaunisvaara? Om sä är falletämnar statsrådet medverka till att exploatering av nämndajärnmalmsfyndighet i regi snabbt kommer tUl stånd? Denna anhållan bordlades. Nr 123 § 2S Interpellation nr 232 ang,möjlighetema att ta del av regionala --------------------- Ordetlämnades på begäran tUl (), som yttrade: har haftförsökssändningar med regionala program på TV. Dessa försök har slagit väl utså tiU vida att programmen blivit populära i de regioner som blivit tillgodosedda.Det är också helt naturiigt att så är fallet. De regionala nyhetsprogrammen iradio, som sänts , är en utmärkt nyhetsservice som livligtuppskattas av aUa som vill följa de aktuella händelserna inom sin region. Uppmuntrad av den lyckade försöksverksamheten har SverigesRadio beslutat utvidga de regionala TV-sändningarna ytterligare. Beklagligtvishar man då vissa begränsningar i sändningsmöjligheter som man måste ta hänsyntiU. Sändningarna skall ske över TV 2-sändare med begränsad räckvidd. Detgäller då att se till att den regionala radioredaktion som får bevakningen avett område också förfogar över en sändare som kan nå ut över bevakningsområdetpå ett tiUfredsställande sätt. Naturligtvis vore det önskvärt om den regionalabevakningen kunde ske länsvis. Tyvärr har dock , som tekniskt svararför att sända ut TV-programmen, inte sitt sändarnät dimensionerat för detta. Humvida i stort har lyckats fördelabevakningsuppgifterna tUl redaktioner med sändningsmöjligheter överbevakningsområdet undandrar sig mitt bedömande. I vafie faU vUl jag påpeka misslyckats totalt när det gäller Katrineholms- och Vingåkersområdet, aUtsåvästra . Här har man tilldelat Örebroredaktionen bevakningsuppgiftenför västra , men det är helt omöjligt för TV-tittarna i västra ta in TV 2-sändaren i på sina apparater. ,\ven radiomässigt skallÖrebro i fortsättningen svara för bevakningen av denna del av . Då ärproblemen inte så stora, men även här föreligger svårigheter att få godljudkvalitet. I Katrineholmsområdet är man helt hänvisad tillNorrköpingssändaren när det gäller TV 2-sändningar. Det hade således varitlämpligare att Norrköpingsredaktionen fått svara för bevakningen här. Under hänvisning tUl det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att tUl herr utbUdningsministern ställa följande frågor: Har statsrådetuppmärksammat att det vid sändning av regionala TV-program förekommer att detpä grund av sändarnätets dimensionering inte är möjligt för invånarna i vissadelar av landet, t. ex. västra , aitt ta del av det lokala TV-programsom är avsett för området och som respektive redaktion har i uppgift attbevaka? Har statsrådeti så fall för avsUct att vidtaga åtgärder innebärande antingen en snabbutbyggnad av sändningsmöjligheterna så att västra kan ta del av Örebroprogrammeneller en överflyttning av arbetsuppgifter så att Norrköpingsredaktionen fårtill uppgift att bevaka även västra ? 86 Denna anhållan bordlades. § 29 Interpellation nr 233 om särskilt studiebidrag åtelever i försöks- Nr 123 verksamhet med utbildning och elitidrott på gymnasiestadiet T d d Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: På två orter i landet, och , harfr. o. m. höstterminens böfian pågått av godkänd försöksverksamhetmed utbildning/elitidrott. Försöksverksamheten sker i samarbete medRiksidrottsförbundet. I går 30 av landets mest lovande skidåkare, flickoroch pojkar i åldern , (längd och alpint). I går 50 elitungdomarinom badminton, basket, bordtennis, tennis och volleyboll. TiU både ochMalmö är idrottslöftena uttagna av sina specialförbund. Enligt skolledningens erfarenheter i anses studieresultatenhittills ha varit tillfredsställande. Som bidragande orsaker betraktas 1)elevernas ambition, 2) elevernas goda kondition och 3) lektioner på morgnarnamed utvilade elever. Även några stickprov bland eleverna visar, att de självaockså tycker att studierna hittiUs gått bra. Det har varit ett angeläget behov att gemöjligheter för ungdom som siktar på elitidrott att kombinera detta medstudier. Redan i idrottsutredningen uppmärksammades den frågan. I och med attförsöksverksamheten kommit i gång har nya vägar öppnats för svenskidrottsungdom att, som de utbildar sig, få bättre tränings- ochtävlingsmöjligheter. Om erfarenheten av försöksverksamheten varitenbart positiv kan inte detsamma uttalas om den ekonomiska situationen. Denfrågan är inte ännu på ett tillfredsställande sätt löst. Från är tre elever antagna tillidrottsgymnasiet i . I studiebidrag och inackorderingstUlägg erhåUerdessa sammanlagt . Deras studiekostnad är imånaden. Mellanskillnaden får föräldrar och idrottsföreningarna stå för. Risker kan därför finnas att dessa elever av ekonomiskaskäl blir tvingade att avbryta skolgången. Det skulle vara en beklagligutveckling om ekonomiska besvärligheter äventyrade den framtida kombinationsmöjlighetenutbUdning/elitidrott. En sådan utveckling måste förebyggas. Försöksverksamheten utbildning/elitidrott pågymnasiestadiet bör utbyggas med särskilda studiebidragsmöjligheter, så attingen kvalificerad elev skall tvingas avstå från denna utbildningsmöjlighet pågrund av ekonomiska bekymmer. De särskilda studiemedlen skuUe bl. a. kompenseraextra mat- och boendekostnader för elever med långt avstånd till hemorten. Med hänvisning tiU det anförda anhålles om kammarens tillståndatt till herr utbildningsministern ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att verka för att elever som går i avskolöverstyrelsen godkänd försöksverksamhet med utbUdning/elitidrott på gymnasiestadietges möjlighet att efter prövning erhålla särskUt studiebidrag? Denna anhållan bordlades. § 30Interjiellation nr 234 ang. den svenskspråkiga pressen i och Ordet lämnades på begäran tUl HerrANDERSSON i (fp), som yttrade: Den svenskspråkiga pressen i ochCanada har under fortlöpande haft svåra ekonomiskaproblem att bemästra. Endast tack vare redaktörernas personliga uppoffringarhar denna press kunnat fortleva trots att det ekonomiska läget blivit alltmerprekärt. Detta förhållande uppmärksammades av 1970, som efterframställning i motioner beslutade att frågan om ett eventuellt si:öd till densvenskspråkiga pressen i skulle bli föremål för utredning. Den utredningen om den svenskamerikanska pressen avlämnadeefler fullgjort uppdrag sitt betänkande . Som en omedelbarstödåtgärd föreslog utredningen att s. k. "visitkortsannonsering" för55 skulle påböfias /73. Vidare föreslogs attförsöksverksamhet med Sverigeinformation per annons för skulleinledas samma budgetår, 1972/73. Förslaget innehöll den reservationen attstödet endast skulle utgå till sådana tidningar som hade en reell möjlighet attfortleva och som nådde ett större antal svenskamerikaner. Utredningen föreslog även andra ålgärder som stöd, bl. a.att meddelanden som svenska utlandsmyndigheter i önskar fåpublicerade infördes som annonser i tidningarna. Man uppmärksammade på den svenskspråkiga pressen som lämpligt annonsmediumför sin resereklam och serviceannonsering men också med samarbetspartners frånsvenska företag och branschorganisationer. Äv skäl som framgår av betänkandet var det svårt förutredningen att framlägga konkreta planer beträffande utvecklingen på långsUct. Utredningen förutsatte, om dess förslag vann bifall och gav positiva erfarenheterför den svenska pressen, att det i fortsättningen skulle föhas upp av andra iutredningen redovisade stödåtgärder. EmeUertid synes dagsläget för vissa svenskspråkigatidningar ej ha förbättrats sedan stödet infördes. Om detta beror på att utredningensföreslagna åtgärder ej i full utsträckning satts in eller icke utgår tillsamtliga tidningar kan jag ej avgöra. Angeläget är emellertid, för att bevaradenna press, att de föreslagna stödinsatserna genomföres. Med hänvisning till vad jag nu anfört anhålles omkammarens tillstånd att tUl herr utrikesministern ställa följande frågor: Hur bedömerutrikesministern dagsläget för den svenskspråkiga pressen i ochCanada? Utgår de avutredningen föreslagna stödåtgärderna i full utsträckning? Får samtligadessa tidningar del av denna stödform? Denna anhållan bordlades. §31Meddelande ang. enkla frågor Nr 123 den Meddelades attföljande enkla frågor denna dag framställts, nämligen Nr 340 i Skärstad (c) tUl herrsocialministern angående ålägganden från tillsynsmyndigheter som ökar vissavårdkostnader: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit i anledning av denskrivelse som Svenska landstingsförbundets och Svenska kommunförbundetsomsorgsdelegation tillställde regeringen angående ålägganden fråntUlsynsmyndigheternas sida som verkar kostnadsuppdrivande för huvudmännen? Nr 341 () till herr justitieministern angående den rättsliga verkan av frigivning av interner i samband medflygplanskapning: Kan interner som i samband med flygplanskapning friges och lämnar landet anses ha fått straffet efterskänkt? § 32 Kammaren åtskUdes .