prot · FV09132 · 1972-12-31 00:00:00 — Efter denna korta genomgång och med hänsyn till utskottetsur vår synpunkt acceptabla skrivning beträffande vår motion har jag inget annatyrkande än bifall till utskottets förslag. Finansiering av ett koksverk i Lideå HerrSVANBERG (s): Låt mig först konstatera att vi i utskottetnaturligtvis är mycket glada över att beslutet om att bygga ett koksverk iLuleå tycks kunna fattas av en enhällig riksdag. Som norrbottning gläder jagmig alldeles särskilt över detta efter alla olika turer sora förekoramit närdet gäller NJA:s utbyggnad. Det föreslagna koksverket har diskuterats mycket ipressen, där man har undrat över vad som är anledning till att Finansiering av ett koksverk i det skallförläggas till . Låt mig bara beträffande råvarukostnaden peka på attkoksen ställer sig dyrare än järnmalmen. Mot denna bakgrund förstår man att defluktuationer i kokspriserna som förekommit har betytt oerhört mycket. Koksenrepresenterar bortåt av råvarupriset för framställning av tackjärn. Därför kan vi också peka på att denna investering intebara ger NJA möjligheter till en bättre ekonomi och förbättrad produktion. Denger också vårt land vissa handelspolitiska fördelar. Importerad koks har ju varitföremål för omfattande bearbetning utomlands. Vad som händer är att vi istället skall importera stenkolet till för att därav framställa koks.Den arbetskostnad det gäller kommer därvid att läggas ned inom landet i ställetför i någon annan del av världen. Jag vill peka på det sora en väsentligfördel. Kostnaderna för att importera stenkol blir väsentligt lägre än förimport av koks, och det betyder handelsmässigt en hel del. Jag är alltså gladför detta beslut och finner att det skall bli av utomordentligt stor betydelseför NJA att få detta koksverk. Låt mig sedan bara säga några få ord beträffande vad somanförts av och vad som framhålles i hans motion. Kostnaderna förmiljövård har verkligen fått en stor plats i det nya investeringsprogrammet.Det framhålls i utskottsbetänkandet att ungefär 30 miljoner av investeringengår till miljövårdsåtgärder. Men det är inte bara fråga om detta, utan därtillkommer att man vid konstruktionen av de nya byggnaderna har lagt in ting avväsentlig betydelse för miljövården, vilka kan utformas på ett helt annat sättnär de kan integreras i saraband med uppförandet av en ny fabrik än vad soraeljest hade varit möjligt. Jag skall bara peka på uppgiften att stoftutsläppetfrån NJA kommer att minska till en femtedel av det nuvarande, trots att manökar produktionen till det tredubbla. Det beror på att man frångårthomasprocessen, som ju medför att det släpps ut ettstort giftigt gulgrönt moln över staden, med den luftförorening som däravföljer. Man övergår nu till LD-processen, där man använder fosforfattig malm.Följden blir att de gulgröna giftiga molnen försvinner. En annan väsentlig sak är att gasen frän koksverket kommeratt användas sora bränsle i ugnarna i stället för olja, sora nu används. Somalla vet ger oljan bl. a. upphov till en mängd svavelföroreningar i luften.Sådana kommer inte längre att förorsakas genom koksgasen. Detta är några av de saker man kan peka på i dettasammanhang. Jag föreställer mig att , sora haft att pröva dettaärende, haft en ganska lätt raatch. Verket har prövat frågan mycket ingåendemen har slutligen givit NJA tillstånd till de föreslagna åtgärderna. Mensjälvfallet kan det framöver behöva göras ytterligare investeringar av dettaslag. Den saken får väl då tas upp till prövning. Vad det sedan gäller frågan om att man skulle gåytterligare ett steg i produktförädlingen och framställa stenkolstjära harutskottet efter besök i och föredragning av experterna där funnit, attdetta just nu inte kan vara ekonomiskt. Sådan tjära kan nämligen för närvarandesäljas till ett bättre pris för användning som vägbeläggning, bränsle osv. Menskulle det befinnas angeläget att bygga ut koksverket längre fram - och detdärmed blir större underlag för vidareförädling och även andra priser så finns denmöjligheten klart öppen. Ingenting är förverkat, utan man kan göra denutbyggnaden då. Sedan hoppas jag också precis som att dethär inte skaU vara slutpunkten i fråga om investeringar i NJA. Styrelsenberäknar att det behöver investeras för varje årframöver, och jag hoppas och tror att NJA skall bli början till en utvecklinginom en mycket nära framtid av även andra industrigrenar i . Jag vetatt en produktutveckling pågår som borde få stor betydelse. Det finns en annan motion, av , som tar uppproblemet med att NJA onekhgen har att dras med vad vi skuUe kunna kaUa en visslokaliseringskostnad. NJA är placerat i och har naturligtvis vissabekymmer med sjöfarten när vattnet är isbelagt, med lagring under flera månaderunder året och andra sådana ting. har ansett att man borde räknafram vad detta kan vara värt och sedan ge bolaget ett belopp för attdet skulle komma i takt med järnverk som ligger på andra håU. Jag vill dockpeka på att det finns vissa fördelar med att järnverket ligger i Luleå.Malmleveranserna är i de flesta fall billigare där än i , t. ex. Ledningen för företaget har tittat på det här förslagetoch sagt att det naturligtvis är väldigt svårt att beräkna de extrakostnaderna. Man har komrait fram till 15 å 20 miljoner. Närmare vill man inteprecisera sig. En särskilt snörik vinter kostar mera än en snöfattig, osv. Bolagsledningen förklarar emellertid också att om man fårsjöfart på året runt och ett förbättrat fraktstöd, så är extrakostnadernai stort sett borta. Då anser man sig kunna konkurrera på någorlunda jämställdfot raed övriga järnverk i landet. Det finns ett fraktstöd , men för NJA hardet tyvärr inte betytt sä mycket som raan tänkte sig. Jag vill peka på detta,eftersom det är ett led i lokaliseringspolitiken och i hela vår regionalpohtikatt på den vägen utjämna konkurrensförhållanden mellan olika orter. Därför avstyrker utskottet också den motionen, som i ochför sig tar upp ett verkligt problem. Men utskottet anser som sagt att det kanlösas genom att staten klarar isbrytningen och går in för en bättrefraktpolitik. Jag hoppas att fattar sitt beslut i den andan också vill vara med och besluta om beställning av fler isbrytare. Med detta vill jag bara yrka bifall tillutskottets hemställan, och jag gör det i förvissning om att ett genomförande avvad utskottet föreslår betyder mycket inte bara för och NJA utan för helaNorrbotten. Finansiering av ett koksverk i HerrLÖFGREN (fp): har i någon mån sökt bemöta endel av vad jag skulle säga, vilket visar att det kanske hade varit riktigareatt jag kommit upp före honom. Jag har ingen anledning att ändra mitt anförandeutan framför det som jag har utarbetat det. I motionen 1769 har jag och några medmotionärer anfört attuppgifterna i propositionen 117 kan synas ge belägg för att det är välmotiveratatt anlägga ett koksverk vid . Finansiering av ett koksverk i ingenanledning till annan bedömning sedan utskottet prövat och tillstyrktförslaget. Jag kan därför ansluta mig till utskottets yrkande under punkten 1. Jag vill emellertid något upphälla mig vid vad vi anfört ivår motion. Det måste vara något egendomligt att problemet raedkoksförsörjningen inte berördes då propositionen om Investeringsprogram 70 år1971 anmäldes för . Att beslutar ora en satsning avstorleksordningen för att trygga en framtida lönsamverksamhet vid NJA och redan året därefter ställs inför behovet av enytterligare satsning av storleksordningen inger inte enkänsla av gott omdöme eller förutseende. Då vi i samband med propositionen om den storaframtidssatsningen framlade förslaget om en utredning, som skulleredovisa den belastning som kan ha genom denlokaliseringspolitiska placeringen, anförde vi bland de negativt påverkandekostnadsfaktorerna även problem med koksförsörjningen. Någon utredning villeriksdagen inte begära, även ora utskottet anförde erkännsaniraa ord om syftetmed vårt förslag. Det kan inte vara svårt att förstå att vi nu upprepat vårtförslag om en utredning av samma innebörd som den föreslagna, sedanså väsentliga nya satsningar begärts. Vårt yrkande avslås även , menutskottet har förhört sig om det av oss aktualiserade problemet vid ett besökvid . Utskottet redovisar nu att det gjorts sådana beräkningarsom vi efterlyst. Jag hälsar detta med tillfredsställelse och anser detangeläget att i kammarens protokoll anföra vad utskottet här säger: "Vid besöket i hade utskottet tillfälle att medföretagsledningen diskutera i vilken mån företagets placering i ärtill fördel respektive till nackdel jämfört med övriga järnverks placering ochvad den samlade effekten härav kan beräknas ha för ekonomisk betydelse.Företagsledningen anser att järnverkets förläggning jämfört med en placering imellansverige medför en äriig kostnadsökning om 15 ä 20 milj. kronor. Dennafördyring anses i huvudsak kunna bli eliminerad om möjlighet att upprätthållavintersjöfart på kan skapas genom ökad isbrytarinsats och om det statligafraktstödet ges en sådan utformning att NJA i större utsträckning kantillgodogöra sig fraktstöd." I fortsättningen anför utskottet att motionärernasönskemål blivit tillgodosett genom de upplysningar som lämnats och här av migåtergivits. Jag är helt nöjd och kan nu förutsätta att vi i fortsättningen vidbedömning av resultaten vid NJA - bortsett från tidigare anmäldainitialförluster - inte behöver räkna med några placeringskonipenserandenegativa effekter av mer betydande art. De nu redovisade verkningarna avbelastande slag kommer ju att i huvudsak bli eliminerade. Jag understrykervikten av att frågan om effektiv isbrytarberedskap blir löst och att NJA kan tillgodoräknasig ett berättigat fraktstöd. Jag utgår också från att redovisningen avplaceringsbelastningen, som maximalt anges till ca , avserverksamheten intill den kapacitet för vilken investeringsbeslut nu sammanlagtbeviljats. Frutalman, med vad jag här anfört förklarar jag mig tillfredsställd i vad gälleryrkandet om utredning, även om det formellt avslås. Jag kommer att följa den kommande utvecklingen vidNorrbottens järnverk med stort intresse. Företaget har stor betydelse för vårnorra landsända, och jag vill önska ledningen för företaget all framgång i sinasträvanden att genomföra de betydande investeringarna och göra rörelsen lönsam. Jag skall endast säga några få ord till herrLöfgren avseende det förhållandet att man inte fick med förslaget om ettkoksverk när man föreslog Investeringsprogram 70, alltså utbyggnaden avjärnverket. Det finns två förklaringar. Till att börja med värdet och 1971som NJA på ett alldeles speciellt sätt upplevde bekymmer av att inte ha ettkoksverk. Kokspriserna gick 1970 upp , och dettavar förklaringen till att man verkligen märkte vad koksen betydde. Dessutom harman tidigare haft mycket bra leveranser från tyska koksverk, sora nu i mycketrask takt läggs ned. Därför har det uppstått bekymmer med att över huvud tagetfå tag i koks - även om man betalar för den. - Det är en av anledningarna. Den andra är att vi i liksom ledningen gångpå gång har upplevt att man - då raan begärt pengar - endast har fått en litenslant; det har varit fråga ora 50, 100 och . Det var ettförfärligt djärvt grepp att begära till dennautbyggnad, och vi hade aldrig kunnat tänka oss att det var lönt att begäraytteriigare . Vi borde väl inte ha visat en sådanblygsarahet då utan djärvt föreslagit anläggandet av detta koksverk. Vi ärväldigt glada över att nu är beredd att acceptera denna anläggning,som ju totalt kommer att röra sig om . Jag kan erkännaatt det hade varit vettigare att redan frän början ta med frågan omfinansieringen av koksverket. Att så inte skedde beror på de två skäl som jaghär har angivit. Jag förutsätter att NJA i fortsättningen inte är lika blygsamti sina investeringsförslag. Jag skall till den tekniska ledningen i NJA vidarebefordraherr önskan om lycka till. Jag är helt övertygad om att den behövs, tyledningen har en svår uppgift framför sig. Finansiering av ett koksverk i HerrLÖFGREN (fp): Vad sade i sitt senasteanförande ändrar inte mitt omdöme. Det hade varit riktigt att man tidigareåtminstone med ett enda ord hade talat ora att koksförsörjningen var ettproblera. Hade man gjort den utredning som vi begärde förra gången hade dessasiffror redovisats så övertygande att det inte hade varit tal om annat än attanläggningen av koksverket hade aktualiserats. Jag vill särskilt poängtera att de där förfärligt högakokspriserna gällde , men 1971 gjordes framställningen ora den storaframtidssatsningen. Ingen får förvåna sig över att man blir litet betänksamnär det inte sägs ett enda ord om det problem som koksförsörjningen innebär. Sårädda är ni väl inte i Statsföretag och i NJA att ni medvetet undanhåller Finansiering av ett koksverk i riksdagenuppgifter om vad som kan vara av stor betydelse, därför att ni inte vägarbegära mer pengar för någonting sora kan vara lönsamt? Jag tror att både och jag vill önskaledningen all framgång och göra allt vad vi kan för att verkligen stödja den.Om den gör sina insatser på det sätt som vi tror att den kan, hoppas jag attinsatserna skall krönas med framgång. Vi skall inte ta upp något gräl - vi är iprincip ense. Det var bara några ord som jag reagerade mot. taladeom att medvetet undanhålla fakta. Det är inte något som ärundanhållet. Utredningarna pågick 1969 och 1970 för att förslag skulle kunnaläggas fram 1971. Man hade helt enkelt inte vågat tänka sig in i att man ocksåskulle ta med förslaget om koksverket. Det gick ju ändå att köpa koks och atthanka sig fram på något sätt. Men sedan kom man fram till att det skulle varabra att ha ett eget koksverk inte bara för att få billigare koks utan för attstärka hela lönsamhet. Det var alltså inte så att vi satt och spekuleradeoch sade: "Detta måste vi göra, men det säger vi inte , det kommer vimed sedan." Men aptiten växer medan man äter, och vågade mankomma fram med förslaget om ett koksverk. Jag är helt överens med att det hade varit bättre att föreslå det med en gång, men det är som sagtinte fråga ora något undanhållande av uppgifter. Jag vill inte heller ha något gräl raed herrSvanberg, men jag reagerar mot att man har reda på att problemet finns där meninte redovisar det för . sade i sitt första anförandenågot om att man inte vågade komma med större krav. Det hade i varje fall varitklädsamt om man hade talat om att problemet fanns, även om man inte vågadebegära alla pengarna på en gång. Det här är en meningslös träta, men låt migsäga att om och hans partivänner tidigare hade visat det storaintresse för NJA som visar nu kanske vi hade vågat. Utredningen om koksverket har pågått ganska länge, menfrån början var det fråga om att tillsammans med ett annat järnverk byggakoksverk på annan plats. Möjligheten att bygga det i har undersökts, mensedan har det visat sig att det var vettigare att lägga det i . Jagupprepar att det alltså inte är fråga om något undanhållande av uppgifter utanom olika faser i en utredning. Det skall väl inte vara någon tävlan om vemsom får sista ordet raen om det verkligen fanns sådana här utredningar pågång, hade det varit klädsamt om man åtminstone hade fått en uppgift om attproblemet förelåg. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 21 Föredrogs näringsutskottets betänkanden: Nr 57 i anledning av motion angående kontrollen avädelmetallarbeten Nr 59 i anledning av motion angående anställdas, stats ochkommuns inflytande vid ackords- och konkursförfarande Nr 60 i anledning av motion om definition av måttenheternaenligt Sl-systemet Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 22 Åtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhet m, m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 32 i anledning av propositionen 1972:124 med förslag angåendeåtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhet m. m. jämte motioner. Maj:t hade i propositionen1972:124 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över inrikesärendenför föreslagit att 1. godkänna istatsrådsprotokollet förordade ändringar i grunderna för förbättringslån, 2. godkänna istatsrådsprotokollet förordade grunder för statUga lån avseende kostnader förouthyrda lägenheter, 3. medge att destatliga bostadslån som hade beviljats AB Stadsfastigheter utökades till 25 %av låneunderlaget och att som säkerhet för dessa lån godtogs inteckningar inom95 % av pantvärdet. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "På grundval av förslag från saneringsutredningenföreslås i propositionen att förbättringslån vilka innefattar viss kapital-och räntesubvention - skall få utgå för upprustning av lägenheterna i omodernaflerfamiljshus som ägs av kommun eller allmännyttigt bostadsföretag. Somförutsättning för lån skall gälla att huset berörs av stadsplan eller annanplan som medför att husets återstående användningstid är begränsad. Vidareföreslås att den inkomstgräns som gäller för förbättringslån till enskildperson höjs och anpassas till ändrade skatteregler. Saneringsutredningensövriga förslag i fråga om modernisering av bostäder avses bli behandlade iproposition till riksdag. I propositionen behandlas också frågan om statliga låntill täckande av onormal hyresförlust pä grund av att lägenheter inte harkunnat hyras ut eller upplåtas raed bostadsrätt. Långivningen föreslås fåkaraktär av en engångsinsats, avseende hyresförluster 1973.Som huvudregel föreslås att lånen skall vara amorteringsfria ,varefter de skall betalas Ullbaka av ." Åtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhet m. m. dels den vid höstsessionens början väckta motionen1972:1721 av m. fl. (m) vari såvitt motionen behandlats avcivilutskottet - Åtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhet m. m. Maj:t skulle förelägga förslag om åtgärder för attstimulera förbättrings- och renoveringsarbeten pä äldre fastigheter och attåstadkomma en ökning av småhusbyggandet och glesbebyggelsen, dels de i anledning av propositionen väckta motionerna 1972:1838av () vari hemställts att skulle avslå propositionen 1972:124 i vad den avsåg bostadslån till AB 1972:1865 av fröken iStockholm m. fl. (c) vari hemställts att i anledning av Kungl. 1. attförbättringslån gavs på lika villkor till skilda kategorier låntagare på sättsora angivits i motionen, 2. attmaximibeloppet för räntefria amorteringslån höjdes till inormalfallet och till för samer i de fyra nordligaste länen, 3. att vidtäckande av studentbostadsstiftelsernas hyresförluster ett ytterligare stödutgick genom jämkning av ränte- och amorteringsvillkoren, men attbostadsfinansieringsutredningen gavs i uppdrag att utreda den långsiktigafinansieringen av studentbostäderna, 1972:1866 av m. fl. (vpk) vari föreslagitsatt A. ianledning av propositionen 1972:124 skulle uttala 1. atti grunderna för förbättringslån skulle angivas a. att amorteringstiden för förbättringslån tillflerfamiljshus bestäm des tUl , b. att maximibeloppet för räntefria förbättringslån tillenskild person höjdes till respektive , 2. att i grunderna för statliga lån avsedda att täckaförlusterna för outhyrda lägenheter skulle angivas a. attamorteringstiden för sådana län fastställdes till lägst , b. att lån till allmännyttiga bostadsföretag blev ränte-och amorte ringsfria , B. skulle avslå förslaget om höjning av bostadslånen tillAB Stadsfas tigheter, 1972:1867 av ra. (fp) vari hemställts 1. att riksdagenbeslutade att förbättringslån kunde utgå till alla ägarkategorier enligt degrunder som i övrigt angavs i propositionen, 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställde att vad i motionen anförts om erforderligomläggning av bostadsbyggandet skulle vinna beaktande, 1972:1868 av m. (m) vari hemställts att beträffande propositionen 1972:124 1. med godkännande av de ändringar av förbättringslånen som förordats som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna att enskilt ägda fastigheter genom proposition till skulle ges likvärdiga villkor för förbättringslån, 2. skulle avslå Kungl. Maj:ts förslag om statliga lånavseende kostna der för outhyrda lägenheter. 3. med godkännande av Kungl. Maj:ts förslag medgav utökadebostadslån till AB Stadsfastigheter, 1972:1869 av herrar () och Tobé (fp) variheraställts 1. att ianledning av proposition nr 124 skulle besluta att lån för att täckahyresförluster skulle kunna utgå även till studentbostadsstiftelser, varviddessa borde hänföras till den förvaltarkategori för vilka viss järakning avränte- och amorteringsvillkoren kunde göras, 2. attstudentbostadsföretagens finansieringsfrågor togs upp till en samlad bedömningi bostadsfinansieringsutredningen och att förränt-ningen av de uppsagda ränte-och amorteringsfria statslånen uppsköts i avvaktan härpå, samt Åtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1972:1870av () vari heraställts A. att som sin mening uttalade att statUgastödlån enhgt bestämmelserna i proposition 124 även kunde utgå till studentbostads stiftelserna, B. attriksdagen skulle besluta 1. att stödlåntill studentbostadsstiftelser skulle vara ränte- och amorteringsfria, 2. att avskrivatidigare till studentbostadsstiftelserna beviljade ränte-och amorteringsfrialån, 3. att stödlånskulle utgå oberoende av om förlusten härrörde från egen eller förhyrd lägenhetinom studentbostadsbeståndet, 4. att stödlåntill studentbostadsstiftelse kunde beviljas om hyresbort-fallet översteg detnormala med , 5. att stödlåntill studentbostadsstiftelserna borde kunna utgå även i de fall då fullständigasäkerheter saknades. 1. beträffandebegäran om förslag till vissa åtgärder på bostadsområdet att skulleavslå motionen 1972:1721 såvitt nu var i fråga, 2. beträffandeförbättringslån till enskild ägare av flerfamiljshus att med bifalltill Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag å motionerna 1972:1865, 1867 och1868, samtUga motioner såvitt nu var i fråga, godkände vad istatsrådsprotokollet förordats, 3. beträffandeåterbetalningstid för förbättringslån att med bifall till Kungl.Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972:1866 såvitt nu var i frågagodkände vad i statsrådsprotokollet förordats, 4. beträffandeåterbetalning av aktiverad del av förbättringslån att som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandehögsta belopp för räntefritt och stående förbättringslån att medbifall till Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag å motionerna 1972:1865 och1866, båda såvitt nu vari fråga, godkände vad i statsrådsprotokollet förordats, 6. beträffandeändringar i grunderna för förbättringslån i vad de ej behandlats godkände vad i statsrådsprotokollet förordats. 7 protokoll 1972. Åtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhet m. m. 7. beträffande lånför vissa hyresförluster att skulle avslå motionen 1972:1868 såvittnu var i fråga, 8. beträffandeuttalande om riktlinjer för bostadspolitiken att skulle avslåmotionen 1972:1867 såvitt nu vari fråga, 9. beträffandeamorteringstid samt särskilda villkor för allmännytfiga bostadsföretag i frågaom lån för vissa hyresförluster att med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och raed avslag å motionen 1972:1866 såvitt nu var i fråga godkände vadi statsrådsprotokollet förordats, 10. beträffande låntill studentbostadsstiftelser för vissa hyresförluster att motionerna1972:1869 och 1870, båda såvitt nu var i fråga, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 11. beträffandesärskilda villkor för studentbostadsstiftelser i fråga ora lån för vissahyresförluster a. att raotionerna 1972:1865 och 1869, båda såvitt nu vari fråga, inte föranledde någon vidare åtgärd, b. attriksdagen skulle avslå raotionen 1972:1870 såvitt nu var i fråga, 12. beträffande låntill studentbostadsföretag för vissa hyresförluster i fråga om i andra handuthyrda lägenheter att med bifall till motionen 1972:1870 såvitt nuvar i fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 13. beträffandelägsta belopp för lån för vissa hyresförluster att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972:1870 såvitt nu var i frågagodkände vad i statsrådsprotokollet förordats, 14. beträffandesäkerhet för lån för vissa hyresförluster att a. sorasin raening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, b. skulleavslå motionen 1972:1870 såvitt nu var i fråga,