prot · FV0976 · 1972-12-31 00:00:00 — Detfanns en reservation redan från skatteufiämningskommiltén på den punkten. Ärefter år har här i gjorts hemstäUan om en översyn avkostnadsfördelningen mellan stat och kommun, inte minst med hänsyn tillkommunernas kostnader för kommunala bostadstillägg. Den utredning som tUlsattesi slutet av har bl. a. liU uppgift att göra en översyn avkostnadsfördelningen mellan stat och kommun. ställde inget yrkandepå den punkten, men jag tycker det kan finnas anledning alt erinra om detta. Från dessa utgångspunkter, herr lalman, ber jag att fåyrka bifall till socialförsäkringsulskottels hemställan i betänkande nr 22. Del förhållandet all, som i Vikmanshyttansäger, ett pensionärspar har skattefritt medan en vanlig inkomsttagaremed inkomst fär betala i skatt på den inkomsten, ärett dåUgt argument för all inte se över avtrappningsreglerna. I och för sig är det naturiigtvis orimligt och felaktigtatt betala i skatt på en inkomst av . Eltpensionärspar kan inte leva på . De borde inte hanågon skatt alls och del borde inle heller vanUga yngre famUjer med så låginkomst ha; de kan inte klara sig på den inkomsten, men de får ju ohka bidrag. En inkomst av skattefritt är sannerligeninte mycket att leva på för en pensionärsfamilj. Problemet uppstår emellerfidnär en sådan famUj ökar inkomsten något. Det blir helt meningslöst atl ökainkomsten, så länge avdragsfaktorn för det kommunala bostadstUlägget är så hög. Delta är alltså inget skäl för att inle göra en översyn. HertJONSSON i (fp): Oavsett atl det i och för sig är nödvändigtatt se över reglerna för övriga låginkomsttagare så att de inte får en ogynnsambeskattning, så är problemet här, atl den samtidiga avtrappningen av deinkomstprövade förmånerna och beskattningen ger de höga marginaleffekterna. Jag har en uppgift från upplysningstjänsl atten person som har en folkpension på och sidoinkomster på 6 000kronor får en statlig och skatt av I . Av ett bostadstilläggpå får han behålla . Detta ger en disponibel inkomst av12 . Det innebär all den totala marginaleffekten blir påde inkomstprövade förmånerna. Det finns, som vi reservanter ser det, anledning alt göraen översyn av dels reglerna för inkomstprövningen, dels reglerna för densamtidiga beskattningen för att få fram rimligare effekter. Det är del somligger bakom vår reservation. Kommunalt bosladstUlägg tiU folkpension m. m. HerrCARLSSON i (c): Vi har inte, herrar Ringaby och iMora, förnekat alt problemet finns. Vi är medvetna om del, och det ingår ocksåsom en del i den översyn av skattesystemet som skall ske. Därmed har mantillgodosett reservanternas krav och yrkanden, och även från dessautgångspunkter finns det all anledning alt följa utskottets förslag. Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMora begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsulskottels hemställan ibetänkandet nr 22 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: Utskottets hemställan bifölls. Hjälpmedel för handikappade m. m. §13Hjälpmedel för handikappade m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 14 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:24 angåendeändrad organisation av verksamheten med hjälpmedel för handikappade m. m.jämte motioner. Maj:l i propositionen1972:1 (bUaga 7, punkten K 4) beräknat medel för nedannämnda ändamål, hadeKungl. Maj;l genom en dagtecknad proposition, 1972:24, underåberopande av statsrådsprotokollet över socialärenden föreslagit alt 1) godkänna deallmänna rikfiinjer för organisationen av verksamheten med hjälpmedel förhandikappade som föredragande departementschefen angett istatsrådsprotokollet, 2) tiU Bidrag tillvissa hjälpmedel för handikappade för /73 under femtehuvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen anförs atl den tekniska ochmedicinska utvecklingen och det ökade utbudet av handikapphjälpmedel ställerallt större krav på en rationell organisation för att tUlförsäkra dehandikappade goda och ändamålsenliga hjälpmedel. Mot denna bakgrund föreslås i proposilionen en samordningoch effektivisering av upphandlingsförfarandet i fråga om handikapphjälpmedel.Vidare föreslås att förstärks med ett hjälpmedelsråd för atlbiträda styrelsen med erforderliga bedömningar inom hjälpmedelsområdet. I proposilionen föreslås även att vissa påhjälpmedelsförteckningen nu upptagna förbrukningsartiklar för handikappadeskall tillhandahällas av apoteken fr. o. m. och attkostnaden för dessa förbrukningsartiklar från samma tidpunkt skall betalasgenom sjukförsäkringen. I propositionen anges också riktlinjer för elt förenklatbidragsförfarande för enklare hjälpmedel och för ändrade bidragsregler förvissa hjälpmedel." 1 detta sammanhang behandlades Vid början väckta motioner 1) 1972:120 av hert m. (fp), 2) 1972:479 av . (s). 3) 1972:995 av herrar i (fp) och i (fp), 4) 1972:1006 avherr Gernandl (c), 5) 1972:1007 avherr Gernandl (c). 1anledning av proposilionen väckta motioner 6) 1972:1515 avfröken () och () vari hemställts att riksdagenbeslutade avslå förslaget om slopande av statsbidraget för vissa hålfotsinläggsamt införande av egenavgifl vid erhållande av ortopediska skor, 7) 1972:1516 avherr Clarkson (m) vari hemställts att skulle besluta a) allhjälpmedelsrådet skulle åläggas hålla kontakt med vederbörande industri ochdistribution inom branschen, b) atlupphandlingsorganet och högskolor (UUH) skulle vara helt fristående, c) altApoteksbolaget i första hand skuUe söka träffa avtal med befintlig enskildhandel om distribution efter den eller i andra hand skulle varaskyldigt att till skäligt pris överta sådana normallager som den enskildahandeln hade av berörda varor per den 3 , Hjälpmedel för handikappade m. m. 8) 1972:1517 av herrar Gustavssoni (c) och i (c), 9) 1972:1518 av m. fl,(fp) vari hemställts alt med instämmande gav Kungl, Maj:t till känna vad som i motionen anförts a) om representation för de handikappade ochsjukvårdshuvudmännen i det föreslagna hjälpmedelsrådel, b) om rätt tillstatsbidrag vid inköp av handikapphjälpmedel, även om inköpen skett vid sidanav del centrala upphandlingsorganet, c) om åtgärder föratl förbättra apotekens service på hjälpmedelsområdet, 10) 1972:1519 av m, fl,(m, s, c, fp, vpk) vari hemstäUts att som sin mening gav Kungl, Maj:t till känna a) atl ordinalionsberättigad läkareskulle ha rätt att skriva ut sådana dyrbara tekniska hjälpmedel som fannsuppförda på hjälpmedelsförteckningen för klinisk prövning, i syfte attförkorta väntan på hjälpmedel för svårt handikappade, b) alt det i propositionen 1972:24föreslagna upphandUngsorganet borde ha uppdraget att verkställa inköp ochträffa avtal om individuell anpassning då det gällde dyrbara tekniskahjälpmedel, i syfte atl möjliggöra klinisk prövning i enlighet med vad imolionen föreslagits, c) att Kungl, Maj:t bordehäva den nuvarande ordningen med underställande hos Kungl, Maj;t av beslut i ärende beträffande statsbidrag lUl sådana hjälpmedel, vUka fanns uppförda på hjälpmedelsförteckningen och för vilka kostnaden översteg . 11) 1972:1520 av fm m, fl, (vpk) vari hemställtsatt i anledning av Kungl, Maj;ls proposition 1972:24 skulle uttala a) att den i propositionen föreslagnaupphandUngsverksamheten borde åvila . Hjälpmedel för handikappade m. m. b) attbidragsreglerna för orlopediska skor och hålfotsinlägg borde bibehållasoförändrade, c) att tillhjälpmedelsförleckningen borde fogas såväl kostnadsfria batterier förhörselapparater som reparationer av sådana, d) all vid utarbetandet av riktlinjer för verksamhetenäven rätten till överklagande i ärende som rörde ordination av hjälpmedel inskrevs samt att i dessa angavs lUl vilken myndighet besvär i sådana ärenden skulle ställas samt 12) 1972:1521 av m, fl, (m) vari hemstäUtsatl vid behandlingen av propositionen 1972:24 som sin mening gavKungl. Maj:l lill känna alt i det i proposilionen föreslagna hjälpmedelsrådetborde utöver statliga representanter ingå demokratiskt valda representanterför handikapporganisationerna, landstingen och primärkommunerna i enlighet medvad i motionen anförts. A. beträffande hjälpmedelsråd i attriksdagen, med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:15 16 och molionen 1972:1518, båda motionerna i motsvarande del, samt motio nen 1972:1521, godkände vad i statsrådsprotokollet förordals, B. beträffande upphandlingen av hjälpmedel att ,med bifall lill Kungl. Maj:ls förslag och med avslag på motionen 1972:1517, molionen 1972:1516, motionen 1972:1518 och motionen 1972:1520, de tre sistnämnda motionerna i motsvarande del, godkände vad i statsråds protokollet förordats, C. beträffande nya bidragsregler för ortopediska skor m.m. att , med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1515 samt motionen 1972:1520 i motsvarande del, godkände vad i statsrådsprotokollet förordats, D. beträffande distribution och finansiering av vissaförbrukningsar tiklar atl med'bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1516 och motionen 1972:1518, båda motionerna i motsvarande del, godkände vad i statsrådsprotokollet förordats, E. atl med bifall lill Kungl. Maj:ls förslaggodkände de i statsrådsprotokollet förordade allmänna riktlinjerna för organisationen av verksamheten med hjälpmedel för handikappade i den mån riktlinjerna inle behandlats under A-D, F. beträffande medelsanvisningen att med bifalltUl Kungl. Maj:ts förslag lill Bidrag till vissa hjälpmedel för handikappade för /73 under femte huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , G. beträffande hjälpmedelsbegreppet att skuUeavslå molio nen 1972:120 i motsvarande del samt motionen 1972:479, H. beträffande frågan om uppförande av vissa hjälpmedel påhjälpmedelsförleckningen, m. m. alt skuUe avslå motionen 1972:120 imotsvarande del, samt motionen 1972:995, motionen 1972:1006 och molionen1972:1007, I.beträffande frågan om statsbidrag tUl batterier för hörapparater samt tillreparation av sådana apparater all skulle avslå motionen 1972:1520 imotsvarande del, J. beträffande ordinationsrälten för särskilt kostsammahjälpmedel atl skulle avslå motionen 1972:1 519, K. beträffande besvärsrätt i ordinationsärenden attriksdagen skulle avslå motionen 1972:1 520 i motsvarande del. 1. beträffande hjälpmedelsråd i av herrarHamrin (fp), Carlshamre (m), Hyltander (fp) och Äkeriind (m), som ansett atl utskottet under A bort hemställa, att - med avslag på molionen 1972:15 16 imotsvarande del i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och molionen 1972:1521samt med bifall lUl molionen 1972:1518 i motsvarande delgav Kungl. Maj:t tiUkänna vad reservanterna anfört, 2. beträffande upphandlingen avhjälpmedel av herrar Carlshamre (m) och Äkeriind (m), som ansett all utskottet under B bort hemställa, att med avslag på motionen 1972:1517, mofionen1972:1518 och molionen 1972:1520, de båda sistnämnda motionema i motsvarandedel - i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifaU till motionen1972:1516 i motsvarande del gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanternaanfört. Hjälpmedel för handikappade m. m. 3. beträffande upphandlingen av hjälpmedel av (vpk), som ansett att utskottet under B bort hemställa, atl - med avslag på mofionen 1972:1517, molionen1972:1516 och molionen 1972:1518, de båda sistnämnda motionerna i motsvarandedel - i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall till motionen1972:1520 i motsvarande del gav Kungl, Maj:t tiU känna vad reservanten anfört, 4, beträffande nya bidragsreglerför ortopediska skor m, m. av (vpk), som ansett att utskottet under C bort hemställa, att med avslag på Kungl, Maj:ls förslag och medbifall till motionen 1972:1515 samt motionen 1972:1520 i motsvarande del gavKungl, Maj:t till känna vad reservanten anfört, 5. beträffande distribution ochfinansiering av vissa förbrukningsar tiklar av herrar Carlshamre (m) och (), som ansett atl utskottet under D bort hemställa, att med avslag på motionen 1972:1518 imotsvarande del - i anledning av Kungl, Maj:ts förslag och motionen 1972:1516 imotsvarande delgav Kungl, Maj:l fill känna vad reservantema anfört, 6, beträffande ordinationsrättenför särskUt kostsamma hjälpmedel av herrar (), Carlshamre (m), Hyltander (fp) och Äkeriind (m), som ansett alt utskottet under J bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1972:1519 gav Kungl,Maj:l tUl känna vad reservanterna anfört. Hjälpmedel för handikappade m. m. HerrHAMRIN (fp): I socialutskottets betänkande nr 14 behandlas Kungl,Maj:ts proposition angående ändrad organisation av verksamheten med hjälpmedelför handikappade m, m, I anledning av den propositionen har väckts icke mindreän tolv motioner i ärendet. Det visar enligt min uppfattning ett glädjande inlresseför de frågor som behandlas i proposilionen. Det intresset har tidigare tagitsig uttryck i ett flertal motioner . En del av de frågor somtidigare tagits upp motionsvägen men som då bUvit mindre välvilligt behandladeoch en del av de yrkanden som framställts i de tolv motionerna har ipropositionen fått en relativt vettig lösning. Man har t, ex, i propositionen och i utskottsbetänkandetbehandlat frågan rörande en definition av hjälpmedelsbegreppet. Den frågankommer förhoppningsvis att lösas. Vi kommer också atl få denutvidgning av hjälpmedelsförteckningen som vi från i motioner haryrkat på under åtskUliga år. Av utskottets skrivning framgår atthjälpmedelsgruppen prövar dessa frågor, och vi får nu avvakta utvecklingen ochhoppas att frågorna skall lösas på ett riktigt sätt. Vi har också motionsledes tagit upp frågan om upphandlingav handikapphjälpmedel. Enligt proposilionen torde denna fråga nu vara löst påelt rikligt sätt. Man får förutsätta att upphandlingen sker i nära kontakt medLIC, Jag vill emellertid anföra en ytterligare synpunkt på lösningen avupphandlingsproblemel. Vi förutsätter att statsbidrag skall kunna utgå även omupphandlingen av handikapphjälpmedel sker vid sidan av den som enligt vad somär avsett skall handhas av och högskolor.Detta gäller under förutsättning att upphandlingen sker på ett rationellt sättoch kanske också att den är billigare än om den skulle genomföras iutrustningsnämndens regi, I motioner från har också yrkats på åtgärderför alt förbättra apotekens service på hjälpmedelsområdet och även på bättreutbildning av personalen, I båda fallen har vi förhoppningar om att frågornakommer att lösas, eftersom Apoteksbolaget redan har börjat med envidareutbildning av apotekspersonal. Inte heUer om den frågan är det alltsåmycket att säga i detta sammanhang. En fråga som enligt de folkpartistiska motionärernas meningoch enligt vad som framgår av reservationen 1 vid socialutskottets betänkandenr 14 bör diskuteras är dock hur del nya hjälpmedelsrådet i socialstyrelsenskall tUlsättas och fungera. Enligt propositionen, som aUtså är biträdd avutskottets majoritet, skall hjälpmedelsrådet bestå av högst sju personer ochvara knutet till såsom ett tUl dess förfogande stående organ.Man frågar sig varför det inte när etl sådant organ skaU inrättas är lämpligtoch riktigt att de intressegmpper som har anknytning tUl organet blirrepresenterade i detta. Varken representanter för de handikappade ellerrepresentanter för huvudmännen har fått säte och stämma i organet. Utskottetsäger alt visst skall deras intressen tUlvaratas och visst skall de få tUlfälleatt framföra sina synpunkter, men det är ju inte nödvändigt atl de är direktrepresenterade i organet. Utskottet påpekar att expertis och sakkunniga utanförrådet skall få möjlighet alt påverka frågornas lösning. inte såsomledamöter i rådet? Utskottet påpekar vidare att representanter förhandikapporganisationer ingår i den rådgivande nämnd som redan finns inomsocialstyrelsen och att erforderlig expertis finns där. Nämnden består av sjurepresentanter för handikapporganisationer och fem för . När det går att i en sådan rådgivande nämnd få medrepresentanter för de handikappade, varför skall det inte gå i det nyinrättadehjälpmedelsrådet? Det är enligt reservanternas syn på dessa frågor bådenaturligt och riktigt att de handikappade blir representerade i rådet, eftersomde närmast berörda kan tillföra rådet åtskUligt av värde - ur konsumentsynpunktalltså och del ur demokratisk synpunkt är vettigt och riktigt atl rådet fåren sammansättning som knyter an direkt till dem det berör. Jag skall inle förlänga mitt anförande medytterligare argumentering. Vi har framfört den i reservationen 1 därför alt viicke fick majoritet i utskottet för vårt förslag rörande hjälpmedelsrådetssammansättning, och till denna reservation yrkar jag bifall. Hjälpmedel för handikappade m. m. FruMARKLUND (vpk): I motionen 1520 har jag och några medmotionärer anförtskäl för att bör handha den upphandlingsverk-samhel somföreslås i propositionen 24, I Ukhet med samtliga instanser som har haft attyttra sig över de här förslagen är vi överens med socialministern om dethuvudsakliga i. propositionen, nämligen inriktningen på atl åstadkomma ensamordning och en effektivisering av upphandlingsförfarandet i fråga omhandikapphjälpmedel. Men precis som ett antal remissinstanser anser vi att ensådan samordning och effektivisering bäst åstadkommes om uppgifterna inordnas isocialstyrelsens ordinarie verksamhet och betraktas som en del av styrelsensarbetsuppgifter. Ett hjälpmedelsråd kan inte, som vi ser del, innebära någonavgörande förenkling och effektivisering, och den funktion som ett sådant rådförutses få bör kunna tillgodogöra sig genom att till sig knytaen grupp där representanter för handikapporganisationerna ingår. Dessa har juändå de största erfarenheterna av den verksamhet det handlar om och också av dehandikappades situation erfarenheter som enligt vår mening måste varaväsentligare än erfarenheter av upphandlingsteknik. Med hänsyn härtill ber jag, herr talman, att få yrka bifaUtill reservationen nr 3 av , men med vetskap om det öde som vanligtvisdrabbar reservationer vUl jag betona att om elt hjälpmedsråd nu ändå inrättasbör däri inte ingå ledamöter med kommersiella intressen inom området. Jag villockså framhåUa vikten av att handikapporganisationerna får inflytande över ochinsyn i upphandlingsverksamheten, lämpligen genom en kontinuerligsamrådsverksamhet, detta bl, a, med hänsyn till att många handikappade, som harspeciella besvär, efter många års utprovningar har kommit fram till vilkahjälpmedel som är till största nytta för dem. Dessa personer får naturligtvisinte drabbas av den i och för sig önskvärda begränsningen av sortimentet avlikvärdiga hjälpmedel. Detangelägna kravet på någon form av samrådsverksamhet anser jag Hjälpmedel för handikappade m. m. behöverbetonas starkare än vad som görs i utskotlsskrivningen, där man talar om atlhandikapp- och andra organisationer bör få generösa möjligheter att pä egetinitiativ framföra sina synpunkter. Reservationen nr 4 tiU detta utskottsbetänkande, också denav , gäller de nya bidragsreglerna för ortopediska skor m, m, I dethär sammanhanget föreslår departementschefen i propositionen att enskildahandikappade som ordineras ortopediska skor skall betala dessa med 80 kronoroch atl hålfotsinlägg skall betalas med verkliga kostnaden. Vi ser det härförslaget som etl avsteg från principen om fria hjälpmedel, och vår meningdärvidlag delas av flera remissinstanser som avstyrkt förslaget om avgifter. Såanför exempelvis alt etl upprivande av den grundläggandeprincipen om alt alla hjälpmedel skall finansieras av samhället inte kanaccepteras, Elt genomförande av förslaget skulle innebära en försämring för engmpp människor av vilka de flesta med största sannolikhet hör tilllåginkomstlagarna. Det förhållandet att man nu har gjort en översyn avhjälpmedelsförsörjningen får inle leda lill minskade möjligheter att erhåUaett anpassat hjälpmedel för vilket statsbidrag utgår. Utredningen kan knappastha avsett att en gmpp handikappade skaU få försämrad service. För mångaförtidspensionärer är mgen Uten summa. Enligt de bestämmelser som nugäller utgår dessutom inte någon ersättning åt dem som måste prova ut exempelvisett par ortopediska skor. I glesbygdema och i synnerhet i de norra delarna avlandet, där avstånden är stora, innebär en sådan utprovning, förutom drygaresekostnader, ibland också flera dagars bortovaro från hemmet. Skall denbehövande nu därutöver behöva betala för de skor som hon eller hanmåste ha, blir kostnaderna minst sagt kännbara. Avgifterna kan heller knappast innebära någon besparingför staten, eftersom de skuUe föra med sig en administration som säkerligenäter upp det man möjligen kan spara in. Mot den bakgrunden har vi ansett attbidragsreglerna för ortopediska skor och för hålfotsinlägg bör behåUasoförändrade. Ett annat skäl är all det måste uppstågränsdragningsproblem för läkare och andra som skaU skriva ut sådana hjälpmedelsom patienterna behöver av medicinska skäl. I proposilionen förutses vissaundantag från den nya principen. Personer som genom fotdeformiteter eller avandra medicinska skäl är uppenbart handikappade och i behov av hålfotsinläggför sin dagliga livsföring bör även i fortsättningen ha möjlighet att fåbidrag, sägs det där. Delta skall alltså den som har hand om utskrivningenavgöra. Med dessa ord vill jag, herr talman, yrka bifall ocksålill reservationen nr 4, När det gäller övriga punkter i vår motion har jag ingetyrkande . Jag vill endast säga att även om frågan om kostnadsfriahörapparater och kostnadsfria reparationer av sådana är under utredning, så ärdet nödvändigt att också i del här sammanhanget betona principen atl hjälpentill den handikappade inte bara skaU avse anskaffandet utan även utnyttjandetav ett hjälpmedel. Den stora gruppen hörselskadade berörs i hög grad av denprincipen. När det slutligen gäller vårt motionskrav om atl rättentill överklagande i ärende som rör ordination av hjälpmedel skall inskrivasvid utarbetandet av riktlinjer för den här verksamheten, är vi naturligtvisinle tUl freds med utskottels hänvisning fill tidigare ställningstaganden, dåriksdagen framhållit att har all övervaka verksamheten ur såvälsociala som medicinska aspekter. Vi avser atl i annat sammanhang återkomma lillfrågan; då skall vi bättre än vi nu har kunnat göra belysa vUken betydelse enöverklagningsrätt har. Av det skälet avslår jag nu från att yrka bifall molion. Hjälpmedel för handikappade m. m. HerrCARLSHAMRE (m): har redan på ell övertygande sätttalat om önskvärdheten av representation för de handikappades organisationer idet nya hjälpmedelsrådel i . Jag behöver inle ytterligare ordaom det utan kan nöja mig med att instämma i yrkandet om bifall lillreservationen I, Men sedan finns det ytterligare några reservationer, av vUkaherr och jag ensamma slår för två. Jag vill, herr lalman, med någraord motivera de ställningstagandena. Det gäller först det blivande nya upphandlingsorganet,och högskolor, och dess av utskottetförutsatta samarbete med Landstingens inköpscenlral. Utskottet har enligt minmening på goda gmnder avvisat förslag om alt upphandlingen skulle anförtros åtLandslingens inköpscenlral, och motiveringen är den ganska självklara attInköpscentralen själv är tiUverkare av vissa av de hjälpmedel del skulle gällaoch på en del områden t, o, m, intar en dominerande ställning på marknaden. Detkan inle vara rimligt, säger sig utskottet, alt låta en tUlverkare fåställningen som officiellt upphandlingsorgan för produkter rörande vilka mankonkurrerar med andra tUlverkare, Så långt delar jag utskottets uppfattning. Men jag tyckerockså, herr talman, att exakt samma motivering kan anföras mol att man mereller mindre ålägger utrustningsnämnden att uppta ett särskUl samarbete medjust Landslingens inköpscenlral.