prot · FV0940 · 1972-12-31 00:00:00 — betänkandetnr 5 punkten 4 mom. G röstur ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalHt reservationen nr 5 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstut för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparut. Dennu omröstning guv föHunde resultat: § 10 Föredrogs skutteutskottets betänkanden: Nr 4 i anledning uv motion beträffunde restitution uvförsäHnings-skutt på guldsmedsvuror Nr 8 i anledning uv motion om samtidig tillämpning uvbestämmelserna om ackumulerad inkomst och om särskild skatteberäkning i vissafall för makar Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemstäUt. § 11 Uppskov med realisationsvinstbeskattningen av egnahem vid flyttning till annanort Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 9 i anledning av motion angående uppskov medrealisationsvinstbeskattningen av egnahem vid flyttning till unnun ort. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1972:873 av i m. fl. (fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde förslag till sådan ändring uvrealisationsvinstbeskattningen att den, som på gmnd av flyttning tvingades säHaegethem och på den nya bostadsorten avsåg att förvärva liknande bostad, ägdeåtnjuta uppskov med beskattningen av realisationsvinst . Uppskov med realisationsvinstbeskattningen av egnahemvid flyttning tiU annan ort Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1972:873. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m), i Bäckmora (c). Josefson i Arrie (c), iUmeå (fp), (). () och (), vUka ansett attutskottet bort hemställa, att riksdugen med bifall tUl motionen 1972:873 i skrivelsetill Kungl. Maj:t begärde förslag tUl sådan ändring avrealisutionsvinstbeskuttningen att den, som på gmnd av flyttning tvingadessälja eget hem och på den nya bostadsorten avsåg att förvärva liknunde bostud,ägde åtnjutu uppskov med beskuttningen uv reaUsutionsvinst . i (fp): TiU grund för skutteutskottets betänkunde nr9 ligger en motion från i vUken man begär förslag till sädunändring av realisationsvinstbeskattningen att den, som på grund av flyttningtvingas säHa egethem och på den nya bostadsorten avser att förvärva liknandebostad, äger åtnjuta uppskov med beskattningen av realisationsvinst under visstid. Majoriteten i utskottet har sagt nej till förslaget, och utskottetsutlåtande i ärendet är mycket kortfattat. Den här frågun hur varit uppe ikammaren tidigare, senast . Utskottsmajoriteten säger att den viUavvakta resultatet av arbetet inom realisationsvinstkommittén, som skall ha föravsikt att pröva frågan. Det åberopades , och det åberopas även . Det sägs att kommittén har för avsikt att pröva frågan,men det finns ingen beställning att kommittén skaU göra det. Det är mycketmöjligt att förslag från kommittén kommer att framläggus. Vidure säger utskottet att frågan inte är av denungelägenhetsgrud utt en omedelbar lagstiftning är påkallad, och därför anserutskottet att man kan vänta med att ta stäUning i frågan. Men den som råkar utför den här beskattningen har nog en annan uppfattning än vad majoriteten iskatteutskottet har. Det är nämligen inte fråga om en skatt av en inkomst somman har haft eUer en vinst som mun har gjort. Det innebär i realiteten förväldigt mångu utt de drubbus uv en skutt på nägot som inte har utgjort nägoninkomst eller vinst. Det är alltså helt enkelt en straffbeskattning. Vederbörandehar sålt en fastighet och kunske fått köpa en fustighet som vurit av exuktsamma värde och samma storlek och blir beskattad trots att han inte har haftnågon som helst inkomst eller vinst av det hela. Det är här inte frågan om att man skall kunna undandranägot från beskattning, utan hela frågan gäller ju att, om en person flytturfrån en ort till en annan och avhänder sig ett egnahem pä den ort somvederbörunde lämnur och köper en likvärdig bostad på den nya orten, han skallges ett rimhgt anstånd för att förvärva bostad på den ort tUi vUken han flytturoch få uppskov med reulisationsvinstbeskattningen tills han har ordnat upp denaffären. Visserligen medges för vissa situationer att man kan fäanstånd, om det föreligger tvingande skäl för att flytta, såsom videxpropriering, bullerskador från flygfält, rationalisering av jordbmk osv. människorsom tvingus flyttu på grund uv sin dänst eller som tvingus flytta därför attett företag läggs ned och de måste söka anställning på en ny ort ges inte dennamöjlighet att få uppskov. Vi reservanter vUl att man skull få ett sådant uppskov ochfå ett rimligt anstånd för att återställa läget för en likvärdig bostad som munlämnur. Flyttningen kun bero på en företugsnedläggelse, vilket även kun ske påexpanderunde orter där man har ett relativt högt fastighetsvärde. Då kan det,även om vederbörande har haft sin fastighet , uppstå en s. k.vinst. Och hun kun vid flyttning till en expunderunde ort fä betulu exakt likamycket som han har fått vid försäHning av sin villa, trots att den villu hunskuffur sig på den nyu orten är exakt likadan. Då råkar han ut för enbeskuttning, vUket väl inte kun anses rimligt. Om däremot vederbörunde inte skuffur sig en villu på dennya orten, skull försäHningspriset för villun pä den gumla orten tas upp tillbeskattning. Pä den punkten har bäde reservanterna och majoriteten i utskottetsamma uppfattning. Det är väl ett allmänt rättvisekruv att man, när mun intehuft någon inkomst eller vinst, inte skall bli beskattad. Svenskskuttelagstiftning baseras ju på att man skall ta ut skatt endast när inkomstereller vinster har förelegat. Men att ha en skatt som baru innebär konfiskutionlär väl inte vuru avsett eller tänkt i skattelagstiftningen. Det har blivit ett fel på denna punkt, och det är väl heltenkelt frågan om en lek med ord här. Mun råkude skrivu gulet i lugen och toginte hänsyn till de här människornu. Dä bör mun väl, tycker jag, kunna erkännudet och göru den förändringen utt mun reglerar detta förhållande som inte ärtillfredsställunde. Samhället skull ju inte sättu den enskilde medborguren iden situutionen utt mun skull bli beskattad för inkomster som mun inte haft. Med dessu ord ber jug, herr tulmun, utt fä yrku bifulltill den reservution som är fogud till utskottets betänkunde. Uppskov med realisationsvinstbeskattningen av egnahemvid flyttning till annan ort Under detta unförande övertog herr förste vice talmunnenledningen UV kummarens förhandlingar. HerrERIKSSON i Bäckmora (c): Som i redan framhållit hurskutteutskottet i föreliggunde betänkande behandlat en motion med förslug tillsådun ändring uv reulisutionsvinstbeskuttningen utt den som på grund uvflyttning tvingas säHu egethem och pä den nyu bostadsorten uvser utt förvärvuliknande bostad skall äga rätt till uppskov med beskattningen . 1anslutning härtill hur utskottets borgerligu ledamöter reserverat sig tillförmån för motionsyrkandet. Enligt nu gällunde bestämmelser föreligger rätt tUluppskov med beskuttningen uv reulisutionsvinst, om den skattskyldige anskaffarannun fastighet i den händelse tidigare fustighet hur frånhänts vederbörandeeller äganderätten till densummu begränsus genom exempelvis expropriation,arronderingsförsäHning, försäHning till staten på grund av flygbuller,marköverföring, nyttjanderätts- eller servitutsupplåtelse, allt dettu underförutsättning att realisationsvinsten uppgår till . Uppskov med realisationsvinstbeskattningen av egnahemvid flyttning tUl annan ort Det finns alltså redun nu en rud undantag för utt begränsuskuttekonsekvenserna, när det är frägu om inköp av ersättningsfastighet som ärjämförlig med den avyttrade fastigheten. Dessa bestämmelser är emellertid intetillämpliga i de fall försäHning av fastighet är framtvingad pä grund avföretagsnedläggelser, friställningur eller utlokuliseringur och vederbörandeblir tvingad att söka sig till unnun verksumhetsort för utt få arbete ochutkomst. En sådan försäHning kun i vissu lägen vuru uv meru tvingunde natur ände unduntag som lagstiftningen nu godtar för uppskov med beskattningen. Iföreliggande fall är det omständigheter som vederbörande person inte råderöver, och föHaktligen borde samma uppskovsbestämmelser gälla, men så är intefallet för närvurunde, och det är denna orättvisa som motionärerna ochreservunternu vUl få bort med sitt yrkunde. FörsäHning uv fastighet på en ort och köp aversättningsfastighet på den nyu verksumhetsorten kun i många fall röra sig ombyte uv pengur. Enligt nu gällunde beskuttningsregler skuU vinst vid ickeyrkesmässig uvyttring uv fastighet beskuttas vid inkomsttuxeringen, oavsettinnehavstidens längd. Om fastigheten har innehafts mindre än beskuttusi regel helu vinsten. Om fustigheten innehufts två är eller ochuvyttras pä grund av tvång e. d. beskattas av vinsten. Den vinst som uppkommer kan varu gunsku fiktiv, då det ärmycket troligt utt ersättningsfustigheten måste köpus till summu pris somvederbörunde erhöll för den försåldu fastigheten. Om uppskov medges kun en vissutjämning uv beskuttningen ske. Utskottsmujoriteten hänvisur i sitt avstyrkunde uvmotionen till utt frågun inte är uv sädun ungelägenhetsgrud utt omedelburlugstiftning är påkullud. Den uppfattningen kan vi reservanter inte dela. Vitycker tvärtom utt suken är gunsku brädskunde, inte minst med hänsyn till detbeslut vi har fattat här i om utlokalisering uv stutligu verk.Tvångsförsäljningur i de full motionen avser kan bli uktuellu iStockholmsområdet och är säkerligen uktuellu i mångu undru delur uv vårt lund.Det rör sig om människor med famiHer som tvingus byta verksamhetsort för utterhållu arbete och utkomst. Jag finner det grovt stötunde utifrånlikubehundlingssynpunkt utt dessu människor dä skulle sättas i sämre läge. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationen i vilken vi hemställer, "att med bifall tillmotionen 1972:873 i skrivelse till Kungl. Muj:t begär förslag till sådanändring av realisationsvinstbeskattningen att den, som på gmnd av flyttningtvingas säHa egethem och pä den nya bostadsorten avser att förvärva liknandebostad, äger åtnjuta uppskov med beskattningen av realisationsvinst under visstid". HerrMAGNUSSON i (m): Utskottsmajoriteten hänvisar till densittande realisu-tionsvinstkommittén och förutsätter utt denna skull kommu utttu upp ärendet. Det är dock ingalunda säkert att den kommer att ägna dettaärende någon större uppmärksamhet, och med hänsyn till vad som redan tidigure sagts i denna talarstol om nödvändigheten av att det här problemetsnarast möjligt löses menar vi reservanter utt det finns uniedning utt skyndupä den här frågun. Vi har redan tidigare här i haftdet här problemet uppe tUl behundling. Det här är inte, som utskottsmujoritetenunför, ett problem som kun ställus pä framtiden; det är i stäUet ytterligt brådskandeoch ungeläget. Om mun buru ser på den ullmänna arbetsmurknudspolitiken idug fordrus att det skull finnus stor rörlighet på urbetsmurknuden, och för uttdet skull göra det är det också naturligt att man försöker ta bort de hindersom finns för en sådan önskvärd rörlighet. Det är helt orimligt att en personsom exempelvis skuffur sig en villa eller egethem på en ort, men av en ellerannun anledning tvingas flytta, skall bli föremål förrealisationsvinstbeskattning när hun reuliserur huset på den gamlu platsen förutt sedun köpu sig ett nytt pä den nya. Det är en händelse som kan se ut som en tunke utt vi heluförmiddugen hur diskuterut just utlokuliseringen av statlig verksamhet. Manförvånar sig över att det inte med denna diskussion görs försök attunderiätta flyttningen för de människor man menar skull flyttu ut. Det ärgunska troligt att många måste säHa sinu villor här i eller i fruktenkring för utt flyttu ut och fullgöru en tjänst pä unnun ort, mensedun vid pensionsåldern vUl flyttu tillbaka till . Om de nu måstereuliseru sitt hus i hur de inte de pengurnu kvur när de kanske säsmåningom vill flytta åter igen. Därför menur jug utt problemet är ännu störreän man från utskottsmajoritetens sida försökt göra gällande. Med dessa ord ber jag utt fä yrka bifall tillden vid betänkundet fogude reservationen. Uppskov med realisationsvinstbeskattningen av egnahemvid flyttning till annan ort I detta anförande instämde (). behandlade liknande motioner ochavslog dem. Riksdugen biföll ulltsä då vud utskottet hemställt. Här har reservunternu redogjort för sinu ståndpunkter,de hur redogjort för motionernu och för sinu motiveringur till utt bifullumotionsyrkundenu. Med hänsyn till utt vi diskuterut dennu frågu mångu gångerskall jug inte tu upp kummurens tid med utt motiveru utskottsmujoritetensständpunktstagande. De som tulur för reservutionen säger utt utskottsmujoritetensskrivning är mycket kort. Ju, vi har skrivit kort, men vi har en starkmotivering, därför utt vi förutsätter och tror att reulisutionsvinst-kommitténkommer att ta upp det här problemet. Och det är inte vanligt att tarnågra initiativ medun en utredning urbetur. Vi hänvisur ulltså till utt det redun pågår en utredningsom kommer utt tu itu med dennu frägu, och vi unser inte utt det är nödvändigtmed någon unnun utredning. Med det unfördu ber jug att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd Propositioner gavs på bifull till dels utskottetsheml:ällan, dels reservationen uv i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vura med övervägande ja besvarad. Sedunherr Lursson i begärt votering upplästes och godkändes föHandevoteringsproposition: Den som vUl utt kummuren bifuller skutteutskottets hemställun i betänkundetnr 9 röstur ju, den det ejvill röstur nej. Vinner nejhur kummaren bifullit reservutionen uv i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föHande resultat: Ja - 164Nej - 157 § 12 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 10 ianledning av motion om en översyn av beskattningsreglerna förrepresentationsutgifter. Utskottets hemstäUan bifölls. § 13 Lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd betänkunde nr 7 i uniedning av motioner om likafolkpensionsförmåner oberoende av civilstånd. I dettu betänkunde behundludes motionen 1972:449 av m. fl. (vpk) vari,såvitt nu var i frågu, hemstäUts utt riksdugen uttalade sig för attjämställdhet mellan vardera av tvä makar och ensamstående pensionstagure ifråga om grundpensionens storiek skulle varu genomförd från och med den femteetappen av programmet för årligu pensionshöjningur genom pensionstillskott(IjuU 1973), motionen 1972:452 uv fm Kristenssonm, fl, (m) vuri hemställts utt riksdugen i skrivelse till Kungl, Maj:t begärdeutredning och förslag syftande tUl utt pensionsförmåneniu inom den ullmännuförsäkringen - i likhet med den fr, o, m, 1971 genomfördu särbeskattningen -gjordes oberoende uv civilstånd samt motionen 1972:454 av iHölö (c) och fröken i (c) vuri hemställts att iskrivelse till Kungl, Muj:t begärde utredning och förslug till plun för ensådun reformering av folkpensioneringen att pensionsförmånernas storiek blevoberoende av civilstånd. Utskottethemställde utt riksdugen skulle uvslå 1) motionen1972:449 i vud den behundludes i dettu betänkunde 3) motionen1972:454, 1) UV i (vpk), som unsett uttutskottet under 1 bort hemställu, att riksdugen med bifull till motionen 1972:449, i vad denbehandlades i detta betänkunde, uttulude att jämställdhet mellan vurderu uvtvå makar och ensamstående pensionstagure i frågu om gmndpensionens storlekskulle vuru genomförd från och med den femte etuppen uv programmet för årligapensionshöjningar genom pensionstillskott, dvs, , 2) av herrar Ringaby (m), Mundebo(fp) och i (m) samt fröken (), vilka ansett att utskottet under 2 och 3 bort hemställu, att med anledning av motionema 1972:452 och1972:454 i skrivelse tUl Kungl, Maj:t begärde utredning av frägun om förslugtUl jämställdhet mellan gifta och ogifta när det gällde rätten till pensionsförmånerinom den ullmännu försäkringen. Lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd HerrBJÖRCK i (m): När man läser socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 7 angående lika folkpensionsförmåner oberoende av civilståndförvånar man sig över en sak; att majoritetens skrivning inte slutar med ettyrkande om bifall till motionerna. På punkt efter punkt instämmer nämligenmajoriteten med motionärerna, Samma sak skedde för resten . 1 motionerna 452 och 454 pekas bl, a, på utt riksdugenvåren 1970 genomförde en skuttereform som fastställde särbeskattningsprincipen.Oavsett civilstånd hur mun kommit utt betrukta inkomsten som liku bärkruftig. Från reservunternus sidu tycker vi utt suk summu bordegällu för folkpensionen. Också där hur principen om liku förmåner ouvsettcivUstånd böriut göru sig gällunde. Så är t, ex, pensionstUlskotten oberoendeuv civilstånd tiU skillnud från den egentligu folkpensionen. Vi tycker emellertid utt den här principen bör gällu fulltut. Det nuvurunde systemet hur en rud mindre lyckude konsekvenser. Tvåförtidspensionärer som ingår äktenskap med varandra drabbas ekonomiskt, vilketur social synpunkt måste anses vara betänkligt, Vidure får det väl också ansesorättvist utt t, ex, två pensionerude syskon som bor tillsummuns och hushållurgemensumt inte drubbus av nägon pensionsreduktion till skUlnud frän de giftupensionärerna. Hela problemutiken kring vad som skull anses varu"äktenskapsliknunde förhållunden" skulle mun slippu, om pensionen varlika för båda purter, 1 den här principen instämmer utskottet nu liksomföregående är. Men mun vill inte dru konsekvensernu uv sitt principielluresonemung. Lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd munskriver utt mun "fömtsätter utt Kungl, Muj;t i enlighet med tidigureriksdagsuttalunden med uppmärksamhet föHer frägun och i möjlig män unpussurkommunde reformförslug pä pensionsomrädet efter principen om liku förmåner förgiftu och ogiftu" vill mun inte att dettu skull gälla för den viktigastesektorn, nämligen för folkpensionen. Man hur, herr tulmun, hänvisat till utt det rör sig om enkostnudskrävunde reform. Det är vi frän reservunternus sidu fuUt medvetnu om,och yrkundet i reservutionen 2 går ut på en utredning av hur jämställdhetenmellan gifta och ogifta skall kunna genomföras i pensionshänseende. Vi hurulltsä inte krävt någonting som skulle belasta nästkommande ärs budget. Enreform uv det uktuellu slaget skulle dessutom rned fördel kunna genomförassuccessivt t. ex. . Jug är övertygud om utt det här rör sig omkruv som det inte längre bara går att skjutu år . Den härreformen måste genomförus inom inte ulltför avlägsen tid, och det är verkligendags att nu ta ett steg i den riktningen. Jag ber att fä yrku bifull tillreservutionen 2 som är fogud till utskottets betänkunde. 1 dettu unförunde instämde herrur Ringuby (m) och iMulmö (m) sumt fröken (). HerrOLSSON i (vpk); En pensionär hur i dug uvbusbeloppet i pension. Om det är två mukur som åtnjuter pension fär de uv busbeloppet. SkUlnuden hur byggt pä bedömningen uttlevnudsomkostnudernu skulle vuru betydligt lägre för pensionärspur än förensamstående. Man har utgått ifrån att vissa initialkostnader, främst hyra,betulus en gång oavsett om vederbörande lever ensamma eller som ett gift par.Dessa antugunden hur inte längre stöd i verkHgheten. Med ungiven riktpunkt frånSvensku kommunförbundet om storleken uv bostuds-tilläggen utt dessu bör täckuden fuktisku bostudskostnuden kun fördelen uv gemensum bostud inte längreäberopus. Eventuellu urgument om utt livsmedlen skulle bli billigure vid inköpför tvä personer än för en berör en sådun bugutell utt den inte förtjänurkommenterus. Skäl för utt bibehållu en skUlnud i utgående pension mellunensumstäende och makar finns således inte enligt min mening. Om detta har i utskottet i stort sett rått enighet, ochtidigare riksdugurs beslut utt utge liku stora pensionstillskott tillensamstående som till gifta pensionärer är steg i rätt riktning. Detta äremellertid otillräckligt. Det uvgörunde är ändå vilket gmndbelopp mun utgårifrån. Tunken utt människor, även makar, bör betruktus som ekonomisktsjälvständigu subjekt hur också kommit till uttryck i oliku riksdugsbeslut. Jugtänker dä kunske främst på den skattereform som genomfördes . Detviktigaste inslaget där var enligt min mening att man skulle beskattas eftersumma skutteskulu ouvsett om mun var gift eller inte. Av det beslutet föHde attgrupper som var, om mun sä tycker, gynnade i skuttehänseende, nämligenbarnfamiHer och gifta pur där den enu muken vur hemmaoch skötte hushållet, kom i ett relutivt sett sämre läge. Jag kritiserar intedet beslutet i detta summunhung, men jug anser att i konsekvens med det bordeäven pensionärer - gifta och ogifta - hu jämställts i förmånshänseende. Statengenomför ulltså en princip som förutom ändring uv relutioner mellun olikugrupper innebär viss ökning uv statsinkomsterna, men utan att ta konsekvensernupå utgiftssidun. I utskottsbetänkandet står, kanske en aning för/ånunde,utt några avgörande sociala invändningur knuppust kun riktus mot utt tvä mukurssummunlugdu pensionsförmåner beloppsmässigt understiger vad som utgår till tvåensamstående, men det huvudsakliga argumentet för avslag på motionen är ändåfrågan om resurser och prioriteringar. Vänsterpurtiet kommunisternu hur i olikumotioner unvisut vur pengur kun tus, och efter förru veckuns uvslug pä kruvetom sänkning uv pensionsåldern torde finnus gott utrymme för dennu reform. Vårtförslug gär ut på utt riksdugen skall uttala sig för att jämställdhet mellangiftu och ogifta pensionstagare skall vara genomförd fr. o. m. den femteetappen av programmet för ärliga pensionshöjningar genom pensionstillskott,eller . Om man åberopar statsfinunsiellu skäl för uvslug menunsluter sig till principen och, som det stär i utskottsbetänkundet,"vidhåller sin ståndpunkt från förru året", så bör mun väl ianständighetens namn presteru en tidsplun för reformens genomförunde. Det ärju inte konsekvens i ordets positivu betydelse utt år skrivu uttnågonting borde göras utan att visu hur och när. Det finns också en moderat reservution fogud tillutskottsbetänkundet. Jug skulle inte hu tvekut att stödju den i undru hund omden innehållit något konkret positivt. Det gör den emellertid inte, utun denutmynnur i ett kruv pä en utredning. Såvitt jag förstår behöver denna fråguinte utredus pä unnut sätt än att man fastställer ett dutum för reformensgenomförunde. SkuUe det behövas ett etappvis genomförunde av finansiella skäl,så kan detta ändå inte motivera en utredning. Jag ber, herr tulmun, utt få yrku bifull tillreservutionen 1 till sociulförsäkringsutskottets betänkande nr 7. Lika folkpensions-förmåner oberoende av civilstånd i (s): De förevurunde motionernu, som reservunternuunsluter sig till, syftur till utt pensionsförmänernu inom den ullmännuförsäkringen skull utgå med summu belopp ouvsett den försäkrudes civilstånd.Mot dennu princip är det ingen som har någon invändning att göra - den är vieniga om i utskottet. Den ändrade synen i det moderna samhället till förmän förökad ekonomisk självständighet för makar i förhållande till varandra talur fören justering såväl uv skutte- och avgiftsregler som av bestämmelser om utgåendeförmåner, bl. a. inom folkpensioneringen men ocksä inom det studiesociulaområdet samt inom arbetsmarknadsutbildningen och familjestödet. En reform avdet slag som det härar fråga om är mycket kostnadskrävande. En uppräkning buruuv ålderspensionen i enlighet med motionärernus förslug beräknas uppgå tillungefär 460 miHoner kronor . Därtill kommer kostnudsökningur för förtidspensioner,kommunula bostadstillägg m. m. Men en viss utjämning har ändå skett och skernär det gäller pensionsförmåner av här berört slag. Lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd Lagen 1969om pensionstillskott till ålderspensioner och förtidspensioner innebär ju attmun får liku tillskott ouvsett civilstånd, och innebur också dettu enviss udämning mellun de oliku civilstånden. I reservutionernu säger mun utt det nuvurunde systemet ärklurt stötunde för pensionärernu. Jug hur inte den uppfuttningen.