prot · FV09102 · 1972-12-31 00:00:00 — Även företagarna har ett mycket stort intresse avfaktasammanställningar av skilda slag. menar motionärerna och reservanterna att inlevererandetav dessa uppgifter är sä betungande att ersättning bör utgå frän statsverket. Utskottets majoritet är inte av den uppfattningen. Man kanför det första fråga sig det har jag också gjort tidigare - hur en sådan ersättningskall konstrueras för att vara rättvis. För det andra torde det väl förhållasig så att företagen, uppgiftslämnarna, i sina kalkyler räknar med dessakostnader liksom man räknar med alla andra omkostnader i rörelsen. Med andraord är det ytterst konsumenterna som fär stä för dessa kostnader. Därför kan man naturligtvis diskutera, om betalningen fördessa kostnader skaU ske via skattsedeln eller som genom prissättningen påde varor uppgiftslämnarna producerar eller saluför. Den nu tillämpade metodentorde vara den odiskutabelt enklaste och sannolikt är den också denrättvisaste. Med det anförda ber jag, herr talman, att fä yrka bifalltill skatteutskottets förslag i dess betänkande nr 41. Hert (): sade att det råder enighetbeträffande elva av de tolv olika punkterna i utlåtandet. Han kunde ha sagtelva och en halv, därför att det är bara mot skrivningen angående ena halvan avifrågavarande motion som vi har riktat anmärkning. Vad beträffar frågan om vilkablanketter som är nödvändiga eller inte nödvändiga är det klart att detta ärrelativt. Men jag skulle tro att det är pä det viset att myndigheterna älskarblanketter lika mycket som företagarna hatar dem. finns det enligt uppgiftskyldighet för ett företag att avlämna 139 statistiska uppgifter och 42uppbördsuppgifter. Jag tycker att det säger litet grand om den omfattning somblankettraseriet har i vårt land och man kan ställa frågan: Är alla dessablanketter nödvändiga och kommer allt det arbete som företagen tvingas lägganed tiU någon nytta eller begravs resultatet av arbetet bara i någon promemoriaeller byrålåda? Jag har en känsla av att mycket av det material som kommer frambara begravs. Hert CARLSTEIN(s); Jag skall inte diskutera med vilka blanketter som är nödvändiga eller inte nödvändiga. Men jag vill ändåsäga till att jag tror inte att det bara är det allmänna somanvänder sig av blanketter. kan gå till vilket stort företagsom helst och finna att man även där har mycket av blanketter och uppgifter somär nödvändiga för att företaget skall fungera och för att man skall ha ettunderlag för sitt handlande. Det är inte mera märkvärdigt att samhället ocksåbehöver ha en insamling av uppgifter som ju i mycket stor utsträckningföretagen har glädje av och använder i olika sammanhang för att bedöma, hur manskall handla, när man lägger upp sin produktion och vad det nu kan vara. Överiäggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av herrar NUsson i Trobro och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Översyn av avdragsreglerna vid beskattningen Den som vill att kammren bifaUer skatteutskottetshemställan i betänkandet nr 41 punkten 8 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av herrar i Trobro och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 11 Föredrogs skatteutskottets betänkanden: Nr 42 i anledning av motion om viss information angåendeskatternas användning Nr 46 i anledning av motion om slopande av den särskildavaruskatten på medel mot transpiration Nr 48 i anledning av motion om begränsning av rätten tillavskrivning på vissa fordon Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. §12 Översyn av avdragsreglema vid beskattningen Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 50 i anledning avmotioner rörande översyn av avdragsreglerna vid beskattningen. Eftersom jag inte är förhandsanmäld påtalarlistan skall jag fatta mig mycket kort. 1 motionen 639 har vi tagit upp frågan om översyn avavdragsreglerna vid den direkta beskattningen. Vi har förordat att en särskildutredning skulle tillsättas för detta ändamål. Vi har i motionen pekat påden Översyn av avdragsreglerna vid beskattningen saneringsom skett beträffande vissa avdrag. Sålunda har rätten tillavdrag för erlagda folkpensionsavgifter försvunnit och rätten tiU avdrag förkommunalskatt avskaffats fr. o. m. Båda dessa reformer är frän skatterättvisesynpunkt atthälsa med tillfredsställelse. De tidigare gällande bestämmelserna om kommunalskatteavdragmedförde att en höjning av utdebiteringen i en kommun med exempelvis 1 kronaendast med drabbade en skattebetalare med en inkomst på 100 000 kronorom året, beroende på att denne kunde tillgodogöra sig ett högtkommunalskatteavdrag. För en skattebetalare som däremot tjänade endast 20 000kronor minskades skatten genom avdragsrätten bara med . Höjningenslog alltså igenom med pä hans statsskatt. Man kan med tillfredsställelse hälsa att de nämndaavdragsmöjligheterna har avskaffats, men vi motionärer hävdar att detfortfarande finns en hel del avdrag vid beskattningen som nästan uteslutandegynnar höginkomsttagare och dessutom som vi har uttryckt det i motionen -öppnarmöjligheter till s. k. legal skatteflykt. Det är nämligen bekräftat atthöginkomsttagare tack vare avdrags- och avskrivningsreglerna kan bringa ner sinbeskattningsbara inkomst långt under en låginkomsttagares. När det sedan påvissa håll märks att höginkomsttagare som pä grund av avdragsreglerna blirlågskattebetalare lever pä en betydligt högre standard än de låginkomsttagaregör som får betala skatt fullt ut, sä kan det ju ifrågasättas om detta ärrimligt och rättvist ur skattesynpunkt och om det rimmar med principen att manskall betala skatt efter bärkraft. har inte kostat på sig sä värst mänga orddå det gäller att bemöta motionen. Utskottet hänvisar till att man vid sinbehandling av olika avdragsregler har bemött motionsvis framfördainvändningar mot utformningen av olika avdragsregler och funnit att det behovsom kan föreligga av att ytterligare överväga vissa avdrag "åtminstone istort sett redan är tillgodosett", som utskottet säger. Tyvärr kan jag inte instämma i utskottets uppfattning påden punkten. Jag anser nämligen att det finns ytterligare mycket att göra föratt sanera värt avdragssystem och så långt möjligt uppnå rättvisa ibeskattningen och en likformig behandling av alla skattskyldiga, oavsett pävilket sätt de förvärvar sina inkomster och oavsett om inkomsterna är storaeller små. Däremot vill jag gärna ta fasta pä vad skatteutskottetsäger i sista meningen i betänkandet, där det heter att "1972 årsskatteutredning allsidigbedömning i sitt större sammanhang ". Det är just detta som vimotionärer varit ute efter, och blir det på det sättet så finns det ingenmotionärer varit ute efter, och blir det pä det sättet så finns det ingenanledning att tillsätta någon särskild utredning på detta område, det kan jag idet här läget hälla med om. Vi får väl också tolka yttrandet sä att utskottethar inhämtat upplysningar frän, som det brukar heta, säker källa eftersomutskottets värderade ordförande tillika är ordförande i den nyaskatteutredningen och att vi får en översyn av avdragsreglerna i detsammanhanget. Jag har inget yrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 13 Föredrogs skatteutskottets betänkanden: Nr 51 i anledning av motioner angående beskattningen avbostadsrättsföreningar m. m. Nr 55 i anledning av motion om översyn av bestämmelserna ikommunalskattelagen om fast driftstäUe och beskattningsort för aktiebolag m.fl. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Inrättande av ytterligare reumatologiska undervisningskliniker § 14 Inrättande av ytterligare reumatologiskaundervisningskliniker Föredrogs utbUdningsutskottets betänkande nr 32 ianledning av motion om inrättande av ytteriigare reumatologiskaundervisningskhniker. FrökenPEHRSSON (c): 1 motionen 1149 föreslås att hosKungl. Maj:t anhåUer om åtgärder och förslag om inrättande av reumatologiskaundervisningskliniker vid undervisningssjukhusen. Enligt min uppfattning gårmotionen helt i linje med framförda förslag. Enförutsättning för att nä målen som uppställt är en förbättradundervisning och forskning inom reumatologin. Reumatismen är den största fysiska folksjukdomen i värtland. Mellan av den vuxna befolkningen har kroniskledgängs-reumatism. Dessutom finns det 800 å 900 barn som är reumatiker. Förderas värd behövs ytterligare en specialkhnik. Vi har en klinik i på 30platser - en fördubbling tUl 60-70 platser är behovet. har i betänkande nr 32 föreslagit attmotionen avslås. Utskottet pekar på den ökade läkartillgängen och pä ett remissyttrande från UKÄ, vars fakultetsberedning sagt att sjukvårdsbe hovet förefaller förhållandevis väl tillgodosett "genom att särskilda reumatologiska sjukvårdsenheter finns inrättade (eller planeras) på samtliga läroorter--- ". Fakultetsberedningen menar också att härigenom "såvälgrundutbildningens som forskar- och vidareutbildningens behov på det aktuellaområdet tillgodoses på ett acceptabelt sätt". Det är ganska förvånansvärt att man tar med en planeringsom kanske ligger 51020 är framåt i tiden och menar att behoven pä områdetdärmed är förhållandevis väl tillgodosedda. Vi har motionerat i den här frågan. Vi finner densynnerligen angelägen, och det gör också de medicinska fakulteterna vidsamtliga läroanstalter som har yttrat sig över motionen. UKÄ har gjort ensammanställning av deras yttranden och jag vill citera en del därifrån. Mansäger som en sammanfattning: "Samtliga remissinstanser tillstyrker de i motionenframförda förslagen vilket innebär att reumatologiska undersökningsklinikerföresläs inrättade vid samtliga undervisningsjukhus." Medicinskafakulteten i anför: Inrättande av ytterligare reumatologiska undervisningskliniker "Kvahteten hos den reumatologiska värden blirsjälvfaUet beroende av i vUken grad undervisningsresurserna utbygges.UtbUdningsuppgifterna omfattar inte endast grundutbildning ochspecialistutbildning, utan även fortbildning av specialister i reumatologi,ortopedi, internmedicin, långvårdsmedicin samt av läkare och annansjukvårdspersonal inom primärvård och långvård." Man anförvidare i uttalandet från : "För en utveckling av reumatologin är dock enbreddning av forskningspotentialen väl så väsentlig. Genom en ökning av antaletreumatologiska forskningsinstitutioner uppnås en välbehövlig förbättring avrekryteringen av forskare till specialiteten." "Under hänvisning tiU vad som ovan anförts villfakulteten framhålla angelägenheten av att det nu fattas ett principbeslut omatt undervisningsklinik med professur eller biträdande professur bör finnasvid varje medicinsk fakultet och att fakulteterna i vanlig ordning framför sinakrav härom i petita." Fakulteten i motiverar ytterligare behovet avförbättrad reumatikervärd framför allt förebyggande tidigvärd som i sin turställer anspråk på ökade resurser för utbildning och forskning inomreumatologi. Man säger vidare från fakulteten i : "Denna ökade utbildning bör avse såväl läkarnasgrundutbildning och vidareutbildning som efterutbildning av läkare. Det ärendast genom ökad utbildning som man kan förvänta sig att den viktigauppspårande funktionen kan tillgodoses. Det blir dä möjligt att genom i rätttid insatt adekvat behandling förbättra situationen för ett större antalreumapatien-ter en effekt som har både humanitär och samhällsekonomiskbetydelse." Till sistvill jag citera några rader frän yttrande: "------ undervisningsklinikernabehövs även för specialistutbildningen i reumatologioch för fortbildningen av reumatologer liksom av invärtes-medicinare ochortopeder. Även i sjukgymnast- och arbetsterapeutundervisningen hartjänstgöring på en specialiserad reumatologisk avdelning ett betydandeutbildningsvärde." Jag har velat framhålla detta därför att jag är av denbestämda uppfattningen att det verkligen behövs kraftätgärder för att skapa ettbättre förhållande för alla de människor i värt land som lider av reumatiskasjukdomar. Jag har,herr talman, inget yrkande. Hert ALEMYR (s): Detta är ett besvärligt problem, och detmäste bli fråga om prioriteringar. Jag ber att fä notera att varken ,universitetskanslersämbetet eller har tillstyrktmotionärernas yrkande. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 15Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 33 i anledning av motion om ettsvenskt utbildningssystem efter mönster av det brittiska . Utskottets hemställan bifölls. Undervisning i religionspsykologi för förskollärare § 16 Undervisning i religionspsykologi för förskollärare Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 34 i anledning av motion om undervisning i rehgionspsykologi förförskollärare. Fröken (): Motionen 1172 visar pä behovet avundervisning i religionspsykologi vid utbUdningen av förskollärare. Detta behovframstår klart mot bakgrunden av det rikt varierande mönster av livsåskådningarsom kan skönjas hos invånare i vårt land. Invandringen har medfört en snabbökning av antalet personer av annan samfundstillhörighet än den lutherska, enskara som fär räknas i femsiffriga tal. Helt naturligt har barnfrän t. ex. muslimska eller mosaiska hem samma behov av att i sitt nya hemlandmöta förståelse för sin speciella kulturella och religiösa tradition som barnfrån andra hem har. Men även svenska barn kommer från familjer som företräderskiftande uppfattningar i tros- och livsåskådningsfrågor och söker pä barnssätt svar hos de vuxna också i förskolan på frågor, som gäller t. ex. sjukdomoch död, våld och lidande. Redan i förskoleåldern har de flesta barn pä någotsätt kommit i kontakt med frågor om och existens. Om lärarna i förskolan skall kunna möta frågorna om dessating på ett sådant sätt att barnen både upplever trygghet i relation till devuxna i skolan och lär sig respektera andras uppfattningar, behöver de meningsfullutbildning på detta område. Visserligen har utskottet formellt avstyrkt motionen, mensamtidigt har utskottet hänvisat till att och invandrarverketi sina remissvar ställt sig positiva till de i motionen framförda önskemålen.Även om inte gjort några definitiva utfästelser, har man ändåfrän det hållet uttalat att man funnit skäl föreligga "att i det fortsattaarbetet med utbildningsplanen överväga huruvida en utvidgning bör företas avsädana moment, som syftar till ökad förståelse för förskolbarnens frågor avreligiös karaktär". Jag vill därför tolka utskottetsbetänkande sä, att det ger anvisning om att vidtaåtgärder för att rätta till de brister i utbildningen av förskollärare sompåtalats i motionen 1172. Detta skulle också troligen kunna bidraga till enenhetlig uppbyggnad av den kommande allmänna förskolan. Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Åtgärder för att skapa bättre förutsättningar förcykeltrafiken § 17Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 35 i anledning av motion angåendevärderingen av utländska studerandes meriter för tUlträde till högreläroanstalt m. m. Utskottets hemstäUan bifölls. § 18 Åtgärder för att skapa bättre förutsättningar förcykeltrafiken Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 14 i anledning av motioner om åtgärder för att skapa bättreförutsättningar för cykeltrafiken, m. m. Hert (): års riksdag beslöt i anledning avväckta motioner att en utredning skulle göras för att skapa bättre förhållandenför cykeltrafiken. fick detta uppdrag, men den ägnade dessvärre inte frågan någon större uppmärksamhet utan konstaterade helt kort attmaterial saknas, som kan belysa effekten av t. ex. införande eller borttagandeav cykelbanor, samt framhöll att med hänsyn tUl de många faktorer som kantänkas påverka cykelutnyttjandet omfattande undersökningar krävs för attklarlägga detta problem. I min motion nr 38 har jag redovisat att en femtedel avbefolkningen i städer med upp till 45 000 innevånare använder cykeln för sinaresor till och från arbetet m. m. skadades inte mindre än 3 857cyklister-mopedister och 249 dödades. Jag tror att enda sättet att reduceradessa olyckor är att man separerar olika trafikantgrupper från varandra och anordnar signalreglerade korsningar där de måste komma i kontakt medvarandra. Årets båda motioner i det här ärendet har remitterats tillstatens vägverk, . samtCykel- och mopedfrämjandet. Av dessa remissinstanser är det bara statensvägverk som anser att en särskild utredning skulle vara onödig. medverkar emellertid fortfarande till utbyggnadav trafikplatser som fungerar som hart när oforcerbara hinder för såväl gåendesom cyklister-mopedister därför att lämpliga passager genom trafikplatsernaantingen saknas eller medför helt oacceptabla omvägar. 1 har man inom inrättat enspeciell s. k. MCG-sektion, som sysslar med att skapa bättre förhållanden förmopedister, cyklister och gående. Denna sektion har vid sitt arbete tyvärrkunnat konstatera att det kostar kommunen stora pengar att i efterhandåstadkomma rimliga passager för de trafikanter, som ej är bilburna, över ellerlängs de nya genomfartslederna. Genom att utnyttja nedlagda banvallar - förSäröbanan respektive har man dock gjort det möjligt att i vissastadsdelar inom skapa fina förutsättningar för cyklister-mopedister,och detta till förhållandevis låga kostnader. Enligt min mening borde statsbidragsbestämmelsernaemellertid vara sä utformade att man redan vid utbyggnaden av genomfartslederoch trafikplatser i anslutning till dessa ordnar med betryggande och bekväma passagerför säväl cyklister-mopedister som gående. Som det nu är blir genomfartsledernadess värre svårforcerade hinder för dessa trafikantgrupper,eftersom separata cykelbanor mycket ofta saknas längs eUer genom de nya trafikplatserna.Jag har för övrigt med mig tre exempel på trafikplatser som är under utbyggnadi och som i vissa partier helt saknar separata cykelbanor. Jag väntar nu att den särskilda utredning som utskottetoch, som jag hoppas, även hemställer om skall kartlägga dessa ochandra problem för cyklister-mopedister och lämna förslag till lämphga åtgärderför att förbättra förhållandena för dessa trafikantgrupper. Jag hoppas dock attutredningsuppdraget inte lämnas till med hänsyn till det ljummaintresse som nämnda förvaltning hitintills visat för denna fråga. Under hänvisning till vad jag här och imotionen anfört yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Åtgärder för att skapa bättre förutsättningar förcykeltrafiken HertLINDAHL (s): Vi vågar kanske , när vi tycks ha litettid tiU värt förfogande, fresta talmannens och kammarens tålamod med någrakorta inlägg i anslutning till enhäUigt tillstyrkta motioner. Jag lovar attfatta mig kort. - - kan riksdagensmånga cykelvänner fira ett litet tioårsjubileum. Det var som vilade fram en motion med begäran om en utredning i syfte att klarlägga desamhällsekonomiska vinster som kunde göras på en för cyklismen bättre planeringav samhällen och vägbyggnader. Vi pekade också på vad detta kunde betyda förökad trafiksäkerhet och minskade sjukvårdskostnader. Som bekant är 20-25procent av alla trafikdödade i värt land cyklister. Det är en skrämmandesiffra. .Allmänna beredningsutskottet tillstyrkte motionen 1963och anhöll om tillsättande av den begärda utredningen, och sä långt var ju alltgott och väl. Sä småningom fick också vägplaneutredningen i uppdrag att vidsina överväganden ta hänsyn till dessa spörsmål. I utredningens betänkande1969 ägnades cyklismen några välvilliga rader, men det blev naturiigtvis intevad vi motionärer frän 1963 hade tänkt oss. Jag och min medmotionär den gängen- i första kammaren - hade stöd av riksdagsmän från olika partier.Vi har aUtså pä detta område ett litet förflutet som jag har velat erinra om . Pä nytt har att ta ställning till liknandemotioner, och pä nytt begär ett enhälligt utskott en utredning - med störreframgång än 1963, får man hoppas. Av årets statsverksproposition framgår attkommunikationsministern har en mycket positiv inställning till cykeltrafiken.Han anser att åtgärder mäste vidtas för att underlätta framkomligheten förcykeltrafiken och sänka antalet olycksfall för denna trafikantkategori, och detyttrandet har vi noterat med tillfredsställelse. Mot den bakgrunden kan vikanske hoppas på ett snabbare resultat den här gängen. Det finns många skäl atthoppas på det. Jag tänker bl. a. på den miljöaspekt som har kommit in i bUdenpå detta område och som var rätt främmande för debatten för ett Åtgärder för att skapa bättre förutsättningar förcykeltrafiken Jag hoppas alltså på en prioritering av cykeltrafiken i den framtidatrafikbilden. Det brukar talas om vissa sakfrågor i somförenar ledamöter över alla partigränser. Landstingspartiet är en kändföreteelse som vi ibland omnämner. Jag undrar om vi inte är pä god väg att fäett cykelparti här i . Vi gläds alla åt det ökade cykelintresset ochimponeras av det propaganda- och upplysningsarbete som bedrivs i första hand avCykelfrämjandet och . De riksdagsmän som varje årcyklar runt är också utmärkta talesmän för dessa idéer. Den motion som trafikutskottets ordförande har tagitinitiativet till har ju också förankrats i alla partier. I ochhos har den förankrats näst intill partiledarplanet. Jag har nämntkommunikationsministern och olika initiativ som har tagits. Det finns alltsåett positivt intresse på alla håll för dessa frågor. Vi var kanske för tidigt ute . Det fanns tidigare desom trodde att cyklismen skulle försvinna. Men just nu är det inne att stödjacyklismen. Det finns många exempel på detta. T. o. m. Innerspalt -den avdelningen för kulturdebatt på hög nivå ställde häromdagenhelhjärtat och överraskande upp på cyklisternas sida. "Frånvaron avmänniskovärdiga cykelbanor fortsätter att vara en brännande böld isamhällskroppen" - för att direkt citera Innerspaltens drastiska uttryckssätt.Och Innerspalten fortsätter: "Men som regel har cyklisterna ingen annanstans atthåUa till än på en vägkant som bilisterna försöker hålla så cyklistfri dom kan.Om bilisterna gnäller över att asfalten är skabbig kan cyklisterna anse sejlyckliga om dom har en sträng med grus där det är tungt och bökigt atttrampa." Innerspalten lovar att återkomma till ämnet, vilketnoteras med tacksamhet. mänga cykelvänner lovar att inte förtröttas! HerrGUSTAFSON i (fp); lät borgmästaren i , JohnLindsay, sätta upp skyltar på vissa gator om att dessa gator är avsedda ävenför cykeltrafik. var det inte några gator i utkanterna pä världsstaden elleri anslutning till parkområden, utan det var vissa centrala gator, däribland denärorika . Om någon hade sagt , när Lindahlväckte sin motion, att man 1971 i New skuUe ange vissa centralaavenyer såsom särskilt lämpade för cykeltrafik, sä hade ingen trott honom, förpå var man pessimistisk beträffande cykelns framtid. Man menade attcykeln var dödsdömd som fortskaffningsmedel, och statisfiken tycktes ge skälför detta. Det såldes 195 1 280 000 cyklar i det här lanilet - 1959 hadeantalet gått ned till 125 000, alltså fiU mindre än hälften pä denna korta tidav . De som brukar göra grafiska framställningar kunde ju snart räkna utnär cyklismen skulle vara helt försvunnen. Mycket seriösa utredare räknade ut , då man i allafall sålde 230 000 cyklar, att fram tUl 1975 skulle man fä en ökning med 20000, så att man 1975 skulle sälja 250 000 cyklar. alltså päde här elva åren öka med 20 000. I själva verket säljs sedan flera år tillbaka400 000 cyklar , och det har ju ställt alla kalkyler på huvudet. Detta är en erfarenhet som man har gjort i mänga länder. 1flera av storstäderna i såväl som anordnar man Cykelns dag,då man stänger av innerstaden frän bUtrafik och med borgmästare ochstadsfullmäktigeordförande i spetsen förvandlar city till en cykelstad. Man haralltså börjat inse att cyklismen inte är dödsdömd utan att den tvärtom har framtid.