prot · FV0994 · 1972-12-31 00:00:00 — Om man tar hänsyn tilläktamakeavdraget kanske några t. o. m. tjänar på systemet. Atl de äkta makar som arbetade i en konsumbutikoch övertog affären, plötsligt fick högre skatt med samma inkomstsom tidigare bestrider jag inte alls. 1 verkligheten fick de dock inte lika högskatt när de övertog butiken därför att de då kunde göra lagernedskrivningaroch liknande. Det är visserligen en uppskjuten skatt, men för dagen kan mansäga att den uppskjutna skatten kan verka långt fram i tiden. Det finns alltsåvissa olikheter i skattehänseende mellan löntagare och företagare. I principskall det visserligen inte vara så, men för företagaren blir det en uppskjutenbeskattning ganska långt fram i liden. När det gäller folkpensionärernas beskattning delar naturligtvisutskottet den uppfattningen att de som bara har sin folkpension att leva påhar låg standard. Det utgår heller ingen skatt enbart på folkpensionen. Men manhävdar atl de som har mycket stora inkomster vid sidan av folkpensionen inteskall beskattas lindrigare än den som är yngre och har en vanligarbetsinkomst att leva på. Man menar alt skatten för dessa båda grupper börvara lika stor vid ett visst inkomstläge. En person med exempelvis en normalindustriarbetarlön bör ha samma skatt oavsett om han är över eller under 67 år.1 dag har vi ändå etl system, där den som har det sämst får den största hjälpengenom ett extra avdrag. Genom att det kommunala bostadstUlägget är lagt utanförbeskattningen har man då hjälpt de folk pensionärer som har det sämst.Förslagen i denna fråga. -främst defrån moderata samlingspartiet, tar ju sikte på att hjälpa dem som har det någotbättre, nämligen de som har skatt. Det skuUe aUtså vara de som minstbehöver det som skulle få hjälp. De som har det sämst är nämhgen redan i daghelt befriade från skatt. Vi tycker att det är ganska orimligt om de människorsom har en tjänstepension, en stor förmögenhet eller någon annan storinkomstkälla vid sidan av folkpensionen skulle ha en lindrigare beskattning änexempelvis en 65-åring, som bara har arbetsinkomst och som på grund av sinålder aldrig kan komma i fråga för bostadstillägg. Avlrappningen är ett bekymmersamt problem, och jag hållermed om att marginaleffekten kan bli . Den var före skattereformenännu större. Men är inte detta ett praktiskt resultat av den utjämningspolitikvi har velat föra? För övrigt ligger inte marginalproblemet på skattesidan utanpå avlrappningen av det kommunala bostadstillägget, som ju ger ett betydligtstörre utslag än det gör på skattesidan. När det gäller indexregleringen har utskottet deklareraten klart principiell inställning mot en sådan. Man anser att en indexregleringskulle vara liktydig med att ge upp kampen mot inflationen. Ju flera områden ivårt samhälle som blir indexreglerade, desto mindre intresse får gemene man avatt slåss mot inflationen. Vi anser inom utskottet att det skulle vara en storförlust om man inte skulle fortsätta att kämpa mot inflationen. En del avdragsregler kan få annan innebörd med en stigandestandard. Vissa sådana kan helt enkelt få försvinna med stigande standard. Ettsystem som en gång har införts skall inte permanentas med hjälp av index.Ändrade inkomster även på grund av penningvärdeförsämringen kan ju ändraavdragsreglernas innebörd. Vi kan ju också med jämna mellanrum ändra skalor ochavdrag. tog upp bensinskatten och menade atten skatteomläggning på denna punkt är allvarlig. Den kommer att drabba glesbygdensfolk. Ja, det är ingen tvekan om att de som mestanvänder biltransporter i sin rörelse kommer att drabbas något mer än andra.Men man skall väl inte överdriva dessa konsekvenser. Den hjälp somlokaliseringsföretagen erhåller är ju oerhört mycket större än den lilla pålagasom detta kan innebära. Nog borde också dessa företag ha någon glädje av enviss skatteomläggning, så att de som har de ömtåliga inkomstlägena får ensänkning på den direkta skattesidan, vilket väl också kan påverka de krav omhöjda löner som ställs på företagen. Dessa två saker hänger ihop. Vi kan inte komma ifrån attvarje skatteomläggning måste betalas av någon annan grupp vi kan inte snytapengar ur näsan. Låt oss bara erkänna att det gäller en skatteomläggning. Vihar ansett att sänkningen av marginaleffekten i vissa inkomstlagen var såangelägen att man flck la olägenheterna av en skatteskärpning för alt nä deönskade effekterna. Om jag gör en genomgång av alla de förslag som finns i dereservationer jag har behandlat här förut finner jag alt de alla har etlgemensamt: även de kostar pengar. De pengarna kan man inte trolla bort, utan demåste skaffas på ett eller annat sätt. Del kan den här gången blibensinskatten, arbetsgivaravgiften, mervärdeskatten eller något annat som Den ekonomiska politiken, m. m. Nr 94 får betala de förslag somframställts och som tillsammans kostar åtskilligt den mycket mera än regeringens förslag, som har tillstyrkts avskatteutskot- '''' Den ekonomiska JOSEFSON i Arrie (c) kort genmäle: poUtiken,m. m. j.. [\j\ - det gäUerförvärvsavdraget berörde förhällandetmellan jordbrukare och andra. Vad jag tog upp i mitt exempel var ju också hursystemet verkar för en jordbrukare vars maka arbetar utanför jordbruket. Det ärframför allt där orättvisan framträder. Avdraget är bundet dels tilljordbruket, dels till den lägsta inkomsten. Om ena maken arbetar utanförjordbruket och mkomstförhållandena förändras från det ena året till det andra ifråga om vems inkomst som är den lägsta så kan också förvärvsavdragets högstabelopp det ena året utgå med och andra året med 2 000 kronor.Förhållandena inom jordbruket har betydligt förändrats,och jag anser att man borde kunna skapa ett system som inte verkar såslumpartat som det nuvarande gör. Vadbeträffar den faktiska sambeskattningen fick jag först ett intryck av att herrWärnberg instämde med oss reservanter. Det gjorde väl också såtill vida att han ansåg att om båda makarna arbetar i företaget bör debeskattas var för sig. Jag tolkar uttalandet så. Men sedan kom det vissareservationer, bland andra den vanliga frågan hur man skall bedöma om detverkligen har gjorts en arbetsinsats. Jag anser inte att den uppgiften ärsvårare att få fram än andra uppgifter som ges i deklarationen. Det är väl intesvårare att få fram exakt uppgift i det fallet än om vederbörande driver sittföretag som exempelvis ett handelsbolag. Jag anser alt det finns mycket starkamotiv för alt åstadkomma en särbeskattning för dem som båda gör en arbetsinsatsi det gemensamma förelaget. Skillnaden i skattehänseende är ändå ganska stor,om man kan utnyttja särbeskattningen eller inte. På förslag av hert talmannen beslötkammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dessa betänkanden samtbehandlingen av återstående ärenden på föredragningslistan till morgondagenssammanträde. § 2 Kammaren åtskildes kl. 1.03.