prot · FV0982 · 1972-12-31 00:00:00 — När man vill jämställa statliga industriengagemang medenskilda kan det inte vara riktigt att ställa kapital till förfogande förstatsföretagen på villkor som vanliga bolag inle kan räkna med. Att förfaringssättetgör det svårare atl få grepp om företagens faktiska lönsamhet är inte helleroväsentligt. Jag sammanfattar: Vårt nej till de 6 miljonerna i statligtbidrag är inte ett ställningstagande till verksamheten inom Uddcomb. Det ärdäremot ett besked onr att vi anser finansieringssättet felaktigt. Jag yrkar,herr talman, bifall till reservationen 1 a. HerrISRAELSSON (vpk): I vpk-motionen 1657 yrkas avslag påproposition 1972 i förevarande del som yrkande ställs dels omstatens övertagande av samtliga aktier i , dels att intilldess så kan ske staten ställer lånegaranti på jämte räntatill Statsföretags förfogande. Då Uddcomb bildades, , ingick tre intressenter;dels staten, som tecknade av aktiekapitalet och tillsköt 20 miljonerkronor kontant, dels som tillsköt i form av maskiner,material och tekniskt kunnande, dels slutligen ., somtillgodofördes av aktiekapitalet och motsvarande inflytande iföretaget för tillförsel av know-how. Det är här klart och tydligt att det rör sig om vad somnumera brukar kallas för "blandekonomi". Det nya inslaget här utgörsav ett USA-bolag, som utan att satsa några pengar ändå tillförsäkrats etlbetydande inflytande i företaget. Redan vid förelagets tillkomst och vid behandlingen avproposilionen nr 1969 här i framfördes i vpk-motioner starkabetänkligheter mot alt amerikansk storfinans på detta sätt släpptes in inom en väsentlig svensk industrigren. storföretaginom svensk industri är redan betydande, och vi anser att detta inte är någotsom det finns anledning alt tillskynda genom riksdagsbeslut. De betänklighetersom vi anförde har allfiämt giltighet, och är det någon skUlnadså är det att skälen har vuxit i styrka . Energiproduktionen är för ett industriland ett av degrundläggande områden som är avgörande för all industriell utveckling och bör,liksom t. ex. järnvägar, kontrolleras av det allmänna. Näratomkraftproduktio-nen började i betonades ocksä starkt att statenskulle ha det avgörande inflytandet på detta viktiga område. Påpekandet i propositionen nr 1972 om attinvesteringarna är av långsiktig natur understryker att det ingalunda är försent att slå in på den väg i delta fall borde ha valt . Säkerhetspolitiska skäl liksom hänsyn tillneutralitetspolitiken talar bestämt mot att amerikansk storfinans ges insyn ochinflytande över denna viktiga industri genom ett företag som är en del av detmUitärindustriella komplexet i . Åtgärder bör vidtagas för att staten så skyndsamt sommöjligt övertar i . Vi är i storindustriella sammanhang ett litet land medbegränsade möjligheter att bedriva forskning och utveckling. Detta förhållandebehöver inte nödvändigtvis leda till atl vi måste släppa in stora utländskabolag som delägare inom svensk industri. Know-how bör, om del måste skaffasutifrån, betalas med reda pengar och inte med aktier som ger inflytande ochinsyn inom känsliga svenska företag. Jag ber slutligen alt få yrka bifall tillreservationen 1 b av som är fogad till näringsutskottetsbetänkande nr 35. HerrSVANBERG (s): Vad den här frägan egentligen gäller är delsen kreditgaranti till Uddcomb på , dels ett aktieägartillskottpå 6 miljoner. Detta är utskottet överens om att tillstyrka med undantag för demoderata som yrkar avslag på de 6 miljonerna men gär med på kreditgarantin.Sedan är det vpk som yrkar avslag på alltihop och sorn vill att Uddcomb hellskall överföras i statens ägo. Låt mig först konstatera att det väl helt enkelt är så,att Uddcomb fått större svårigheter än man räknat med vid etableringen. Man kanväl säga att hela nyltningsverksamheten är avslutad först i och med dennasommar, och därför finns det här förklaringar till alt Uddcombs resultat intehar blivil vad man lovat. Men det finns också förklaringar till vad herrRegnéll var inne på, nämligen alt man tidigare räknade med att 1974 få en vinstpå 3 miljoner i stället för atl som redovisa rätt stora förluster. Jag skallinle närmare gå in på den här saken. Jag kan bara konstatera atl förklaringarnabl, a, finns i den konjunktur vi haft just nu och i försening avkraftverksprojekt - inle minst i Forsmark här hemma i , Allt detta ärlogiska förklaringar till varför det har kommit att bli som det nu iir. Vi som tillhör utskottsmajoriteten tycker att del finnsall anledning att samhället är med och ser till att den här verksamheten kanbedrivas. och jaghar väldigt svårt att förstå att de 6 miljonerna i aktieägarlillskott kan varaexempel på den förfärliga skillnaden mellan det privata näringslivels sätt attfinansiera sina företag och Statsförelags, sade alt det normalaskulle vara att ägaren. Statsföretag, skulle gå in och täcka eventuellaförluster med koncernbidrag. Ja, det är Statsföretag berett atl göra. Enligtvad som sägs såväl i propositionen som i annat sammanhang har man garanteratatt ett eventuellt uppkommande likvidationshot skall Statsförelag svara för t.o. 1974 och även lämna betydande koncernbidrag. Jag tycker inte att detligger något förfäriigt märkvärdigt i alt man dessutom lämnar ettaktieägartillskott pä 6 miljoner. Med hänsyn till de speciella svårigheler som haruppstått med detta företag, som har nyetablerats i ett mycket besvärligtkonjunkturläge, är ändå alla överens om att detta är en mycket värdefulletablering. Jag lycker att det kan räcka med det anförda utan attböfia med några större stridigheter i denna fråga. Jag kan respektera herrRegnélls synpunkter rent ideologiskt. Han anser att det skall vara på detsättet. Vi anser att det inte bara är fräga om ideologi. Det gäller alt handlamed hänsyn till praktisk nödvändighet, att garantera en sysselsättning som viändå tror kan bli myckel betydelsefull . talade för den vpk-motion där det yrkasavslag på allt detta. Jag skall inte gå närmare in på den saken. Jag tycker vihar haft tillräckligt många debatter med vpk just omde ideologiska frågorna. sade själv att vad vpk anförde när denhär frågan behandlades senast fortfarande gäller. Låt mig bara säga att vimenar att vad som anfördes av en riksdag som med en väldig majoritet fattadebeslulet den gången gäller alltfort. Det finns ingen anledning att ändra pådet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Med en viss förvåning hörde jagnäringsutskotlets ordförande säga att vad det här rörde sig om var dels 60miljoner för vilka det skulle ställas lånegaranti av staten, dels 6 miljoner iaktieägartillskott. När jag hörde det första gången sade jag mig att herrSvanberg väl hade råkat ut för en felsägning, men påståendet återkom faktisktinte bara en gång utan två gånger - 6 miljoner i aktieägartillskott. Det ärjufråga om 6 miljoner i form av etl statligt bidrag medan aktieägaren är Statsföretag,och i hela min plädering stod jag ju här och framhöll att skulle det ställasytterligare medel tUl förfogande borde det göras på sedvanligt sätt avaktieägaren. Statsföretag ställer upp med och medhalva detta belopp i aktieägartillskott, medan det däremot - vilket påpekats idebatten icke presteras någonting från den amerikanska partnern. Där kommer11 miljoner fram, men de 6 miljoner om vilka framställning göres ipropositionen är icke aktieägartillskott, utan det är ett statligt bidrag somifrågasattes - och det är vad vi vänder oss mot. HerrSVANBERG (s): Rent formellt är det som sägerrikligt. Jag använde uttrycket aktieägartillskott. Han talade själv tidigare omatt "vi oinvigda riksdagsmän" talar så och så. Hans påpekande alt delär Statsföretag som är aktieägare - och inle staten - är helt riktig. Vi kan konstatera,, att del är ett bidrag från ägaren till Statsföretag lill ett avStatsföretags dotterbolag. Låt oss säga så! Det är egentligen inte det hela tvisten gäller. Jag medgeratt har fornrellt rätt, men jag anser fortfarande att han har feli sak, när han inte vill vara med om att bevilja detta bidrag, som vi från deandra partiernas sida anser vara av väsentlig betydelse för den fortsattaverksamheten i det aktuella företaget. Jag är medveten om att kammarens ledamöterkanske helst ville ha den här debatten avslutad. Jag har sparat mina inlägg,och jag har inle gått in i den tidigare debatten. Men här är vi inne på ettärende som är utomordentligt angeläget, och jag måste tillföra debatten någranya siffror. Låt mig börja med atl säga att i den debattdär han deltog uttalade sig om nödvändigheten av att staten i huvudsak svararför elenergiproduktionen, och han framställde liksom en anmärkning att så inteskulle vara fallet. I vårt land svarar emelllertid samhället i huvudsak förelenergiproduktionen - genom , som svarar för nära 50procenl av produktionen, och genom och genom en rad kommunala bolag. Vi har alt emotse en ökning avkonsumtionen med cirka 8 procenl varför en kontinuerlig utbyggnad avelenergiproduktionen kommer alt vara nödvändig. Vi kommer i på etttidigt stadium att vara mycket beroende av en utbyggnad av kärnkraften för attkunna klara denna elenergiproduktion. Det beräknas att en tredjedel avelkraften produceras 1980 och andelen uppskattas år 1985uppgå lill hälften. Kostnaden för denna kärnkiaftulbyggnad är stor: ca 15miljarder kronor fram lill är 1980, och ytterligare 15 miljarder för den därpåföljande femårsperioden . Mot denna bakgrund framstår det klart att påkärnkraftoin-rådet har mycket stora intressen att bevaka såväl urindustripolitisk synpunkt som beträffande försörjningen med kärnbränsle. Detär, såsom framhällits tidigare i debatten, endast några få nationer som harorkat med eller har möjligheter att utveckla kommersiellt konkurrenskraftigakraftreaktorer. Man kan konstatera att en förutsättning för etl framgångsriktarbete har varit att staten kunnat anslå tillräckligt stora medel förforsknings- och utvecklingsarbete och att det funnits en elektronisk industrisorn haft tillräckliga resurser för att la hand om konstruktionsarbetet. Ursäkerhetssynpunkt är reaklortryckkärlet förmodligen den komponent på vilken dehögsta tUlverkningskraven måste släUas. Uddcombs verksamhet är här myckelbetydelsefull för del. Bolaget har order på tryckkärl till samtligabeställda svenska reaktorer efter I mitten av levereras del första tryckkäriet till Oskarshamn2. Man räknar med att leveransen kan ske på den dag som förutsattes vidbeställningen . Endast några fä leverantörer i världen kan tillverkatryckkärl i de dimensioner och de tryck som erfordras för lättvattenreaktorer.Här liksom på många andra områden gäller att den internationella konkurrensenär så hård, att det är svårt atl åtminstone i ett introduktionsskede uppnåönskvärd lönsanrliet. Den svenska konkurrenssituationen påverkas självfallet avdet höga löneläge vi häri förhållande till utlandet. Eftersom kraven på dettekniska utförandet på reaktortryckkärl är utomordentligt höga, måste man räknanred att introduktionskostnaderna blir ganska stora. Det kommer därför att blinödvändigt att under en relativt skjuta till extra medel till bolaget. har Uddcomb lyckats att förverkliga de primära målen,att kunna leverera en högklassig produkt och att kunna hålla utlovadleveranstid. Beträffande möjligheten atl nå etl ekonomiskt tillfredsställanderesultat återstår emellertid ett stort arbete. För att Uddcomb skall kunnauppnå en god ekonomi är det nödvändigt att dess unika produktionsapparat kanutnytfias i sä hög grad sonr möjligt. På kärnkraftsidan lämpar sig verkstaden.särskilt väl även för tillverkning av t. ex. värmeväxlare. Men också andratunga komponenter för t. ex. den kemiska industrin kan där fabficeras. Uddcomb står nu inför en ny fas i sin utveckling.Omlokaliseringen till kommer att vara helt genomförd i och med attarbetet återupptas efter semestern 1972. I allt väsentligt är dä företagetutbyggt både materiellt och personellt för att kunna utvecklas till den tungaverkstadsindustri för bl. a. kärnkraftkomponenter sorn avsågs då företagetbildades . Det har sagts tidigare här att resultatutvecklingen, somman först beräknade den, skulle visa ett överskott 1974 på 3 miljoner kronor.Under hösten 1970 - och här upprepar jag vad som har sagts tidigare -gjordes enanalys av verksamheten utifrån då kända förutsättningar, varvid ett underskottt. 1974 på ansågs vara en sannolik utveckling men attdärefter en positiv utveckling kunde väntas. och sedan vi hade lagtförslaget i propositionen har Uddcomb och Statsföretag gjort en ny, ingåendeframtidsbedörnning, och denna avviker års siffror så till vida attdet ackumulerade underskottet t. o. m, 1974 nu bedöms till 75 rniljoner kronor.Det betyder -- och jag ser det som nödvändigt att anmäla detta till kammaren -alt den beräkning, på vilken vi baserade vår proposition och som redovisade enbedömning av förlusten på , nu är passerad ochatt den nya beräkning som Uddcomb och Statsföretag gjort ligger 25 miljonerkronor högre. Det påverkar i och för sig inte den anhållan sorn vi har gåtttill med. Statsföretag har självfallet anmält att de kommandeförlusterna kommer att täckas genom koncernbidrag på del sätt som talat om. kan man naturligtvis fråga: Vad är förklaringen tillatt utvecklingen pä detta sätt har gått annorlunda än enligt beräkningarna 1970och sorn Uddcomb och Statsföretag så sent som anmälde lill regeringen?Förklaringen ligger delvis i en svagare konjunktur- och marknadsutveckling änvad som tidigare fömtsetts. På förelagets traditionella produktområde har en allmänkonjunkturnedgång ägt rum. Inom verkstadsindustrin både i ochutomlands har därför rått ett stort överutbud av kapacitet, vilket lett tilllåg orderingång och pressade priser. Inom kärnkraftsindustrin har ensenareläggning av kraftverksutbyggnad ägt rum både i och utomlands. Detärju inte obekant att vi i samband med upphandlingen av de nya reaktorverkenlill och Forsmark gjorde en omkastning och senarelade Forsmark för attpå det sättet möjliggöra för den svenska industrin - både ASEA-Atom och Uddcomb att kornma in med sina produkter. Det har betytt en senareläggning avorderna. Vidare liar man också anmält alt det har skett enkapacitetsuppbyggnad av Uddcombs typ i en rad länder, t. ex. ,E"rankrike, och . Dessutom sker upphandling avkärnkraftkomponenter i för Uddcomb möjliga exportländer under stark nationellprotektionism, vilket skjutit längre bort i tiden den dag, då en internationellkonkurrens kan sägas råda inom kärnkraftutbyggnaden. Den nu förutsedda ökningen av underskottet t. o, in, 1974med kan specificeras på följande sätt, är konstaterade ytterligare förlusterför åren 1969/70 och 1971, I beloppet ingår då emellertid enextra nedskrivning av pågående arbeten bokslut med 5 miljonerkronor. Alt resultatet blivit sämre än förväntat har ettflertal orsaker såsom att tidigare erfarenhet saknades att lägga till grund vidupprättandet av förkalkyler, stör-ningar i materialleveranserna och1971, lägre sysselsättning, senareläggning av order som jag sade tidigare,större flyttningsstörningar än väntat. Flyttningen från tillKarlskrona har blivit kostsammare än vad man ursprungligen kunde beräkna. I ochför sig är det inte så rrrärkligt att man i det avseendet råkar ut för enfelbedömning eller att man räknar i underkant. avser beräknad resultatförsämringunder . Man har ansett att det är riktigt att söka göra en sårealistisk bedömning som möjligt av det utfall som kan ske och under detvå följande åren. Den ändrade bedömningen kan huvudsakligen hänföras till fördet första utvecklingen av kundpriser och kostnader. Vid tidigare analys hardessa förutsatts balansera varandr-a. Detta har inte skett under åren 1969-1972och väntas numera heller inte ske . För det andraotillräckUgl kapacitetsutnyttjande som följd av senareläggning av beställningenför , som jag talade om tidigare, ocli den samtidiga lågkonjunkturen,som omöjliggjorde ersättningsorder. Hela igångsältningsprogrammet i Kariskronablir därigenom förlängt rned , vilket betyder extra förluster. För dettredje utebliven orderingång på den traditionella marknaden på grund avlägkonjunktuien. Även onr initialsvårigheterna har starkare än vad somkunde förutses påverkat resultatet i negativ riktning, kvarstår i alltväsentligt de skäl som låg till grund för bolagels bildande . Utbyggnaden av kärnkraftproduktionen kommer att realiserasi alla stora industriländer. Det kommer att för Uddcomb finnas en logiskhasvolym på den svenska marknaden, och en viss kompletterande export liggerinom räckhåll. Vad gäller kvalitet och leveranstid har företaget genomsin referensleverans av 2 bevisat sin förmåga. En förutsattproduktivi-tetshöjning är möjlig att genomföra i och med att de nya ochvälutrustade anläggningarna i Kariskrona kan tas i bruk i full omfattninghösten 1972. Man har därför anledning att göra den bedömningen attsedan vi passerat den femårsperiod om vilken jag nu talar med de förluster sornuppstår t. o. m. 1974, så bör rnan komma in i ett balansläge 1975, och omingenting alldeles oförutsett inträffar bör verksamheten då ha stabiliseratsoch bör kunna gå över till lönsamhet. Men man skall ändå inte - och här återvänder jagegentligen till den skrivning som togs in - bortse från de riskersom är förenade nied en betydande satsning av Uddcombs slag. Stora förändringari de premisser med vilka man nu arbetar kan radikalt ändra både kvalitativa ochkvantitativa bedömningar av Uddcombs framtida utveckling. Ärade kammarledamöter, delta är den slora fråga som vidiskuterade när det gällde ASEA-Atom och som vi diskuterar när vi nu är inne påfrågan om Uddcomb och som naturiigtvis ocksä kan komma in i bilden när vi straxskall behandla ett annat ärende, nämligen eventuellt fortsatta försök vidRanstad. Vill vi vara garderade, vill vi söka att inom vårt egetland bygga upp en egen produktion inom elt sådant här stort område? Vi har sagtja till detta med hänsyn till inle mist vad jag har sagt om elkonsumtionenstillväxt, nödvändigheten av den stora satsningen på kärnbränsleområdet. Det ärförenat med risker, och det är på något sätt en illustration till dendiskussion och det resonemang som fördes av och av herrIsraelsson, där rnan talar om sammanblandningen av kapital, samarbete niellanstatliga och privata företag. Vad är de vinster som man hämtar in i Uddcomb? Deengagerade parterna, staten till hälften, och det amerikanskaförelaget, har förluster bakom sig, har förluster under de närmaste årenframför sig. De tar gemensamt de risker som ligger i att successivt bygga uppen sådan här verksamhet. Det är ju delta som herrarna på vpk-sidan helt bortserifrån. Vad man åstadkommer, när man engagerar det amerikanska företagetCombustion i detta vårt Uddcomb, är ju att man får del av del kunnande som ettav de största företagen i världen på detta område har, vilket tillförs den svenskaindustri som vi här bygger upp. Man skall inte bortse ifrån att vi på det härsättet skapar någonting av en framtidsindustri, en framtida produktion, ivilken vi räknar med att åtskilliga människor skall ha en lönsamsysselsättning. Jag studsade faktiskt till litet grand när en av talarnafrån vpk-sidan i en tidigare debatt var uppe och talade om attstrukturrationaliseringen irite i och för sig medför någon förbättring ellernågon garanti för vår välfärd. Vad är då garantin för vår välfärd om inte möjlighetenatt länka vår produktion in i de expansiva banorna, i den expansiva industrin? De delar av vår industriella produktion som vi nu diskuterar. ASEA-Atomsom vi har diskuterat, Uddcomb som vi nu diskuterar, utgör sådana inslag i denframtida produktionen. Men de är riskfyllda, de kräver en betydande satsning,och vi får finna oss i att dä och då råka ut för överraskningar av det slag somjag tyvärr ocksä nu har varil nödsakad att irreddela. Det var ju utomordentligt dystra besked somkamnraren har fått av statsrådet här . Bedömningen av Uddcombs resultat har alltså förändratsenligt följande serie: talades det om plus 3 miljoner kronorfram t. o. nr. 1974, i propositionen nr 85, som är dagtecknad den 10 niars1972, talas om en förlust på , och får vi höra att enmera realistisk prognos går ut på en förlust på . Förklaringar kan alltid presteras. En rad sädana finns redan i propositionen,och en ytterligare förklaring har lämnats genom statsrådetunder hänvisning fill att motsvarande industrier byggts ut på nrårigahåll i utlandet och att man i fråga om försäljningen till främmande länder har att räkna rnedprotektionism på detta område. Vafie enskild förklaring är riktig. Detta är vad mångaandra företag har fått känna på. Den protektionism som utan tvivel växer upp påmånga håll i världen medför svårigheter för den exporterande industrin - meddet höga kostnadsläge vi har här hemma den amerikanska dollarns nedskrivninghar inneburit förskjutningar i konkurrensläget osv. Det vore för övrigt intressant att höra om förlusten pä 75miljoner kronor är prognostiserad före eller efter det att svenskt näringslivträffats av den nya börda som den fördubblade löneskatten innebär. Jagföreställer mig att kalkylen har gjorts och atl man alltså bör ökaförlusten på med ytterligare ett belopp. Jag anser mig också nödsakad att anlägga ytterligare en synpunkt.I utskottet hade vi detta ärende under behandling . Vi hadedå att arbeta med ett material byggt på siffror, ,soni inte var relevanta, ochsåvitt jag förstår kände rnan inom industrideparterrrentet till dettaförhållande, I vafie fall har statsrådet inte gjort klart att dessa nya siffrorframkommit först efter utskottsbehandlingen, Harjagpåden punkten fel, är jagglad. Skulle det nämligen vara förhällandet att man redan när utskottet hadeärendet under behandling hyste misstankar inom departementet om att de 50miljonerna var en klart missvisande uppgift, är detta mycket beklagligt. Jag började med att säga alt det var ett utomordentligtdystert besked som vi fått . Det finns inte någon möjlighet att sakligtändra detta, rrren det understryker ytterligare vad jag sade i ett tidigareinlägg, nämligen atl vi i i sådana sammanhang har otillräcklig insynoch att det knappast är korrekt att på övervältra ett ansvarstagandenär vi har denna otillräckliga insyn. Ansvaret bör ligga kvar hos aktieägarna, alltså hosStatsföretag, och ytterligare ri-iedelstillskott bör ske i form avaktieägarlillskott och icke i form av statsbidrag. Mot bakgrunden av ökningenav detta redan höga beloppfrågar man sig vidare vilken betydelse de 6 miljonerna i direktbidragegentligen har. Varför skall man krångla till det hela med dessa 6 miljonerkronor när ändå stora belopp måste hämtas på andra vägar? Pä onsdagen , alltså den 10 majhade jag och mina medarbetare i industridepartementet besök från Statsföretagoch Uddcomb, varvid den nu aktuella redovisningen lämnades. Jag frågade då, omman hade haft tillfälle att lämna näringsutskottet detta nya material. Det hademan inte haft utredningarna var då just klara, och man ville meddelaresultatet. Jag sade atl det var lämpligt att vi efterhörde om näringsutskoltethade behandlat denna fräga eller inte. Hade man inte behandlat ärendet, skullevi självfallet ha sett till att materialet levererats. har jag fått en promemoria från Statsföretag dateradden , och jag har ansett det vara min skyldighet att meddela kammareninnehållet i denna. Den kommer inte att ge regeringen anledning att avriksdagen begära någon ändring av beslutade belopp. Jag har redan tidigaresagt, och det har också deklarerats från Statsföretag, alt det självfallet ärdess skyldighet att tillsammans med de övriga aktieägarna täcka den mellanskillnadsom här uppstår. Jag hoppas att ändå är klar över attpropositionen 85 grundades på den skrivelse från Statsföretag och Uddcomb sominkom till industridepartementet i flol och som byggde beräkningar.Det är alltså i vår man har gjort de nya beräkningarna. Det är klart att man kan föra en diskussion om de 6mUjonerna.