prot · FV09115 · 1972-12-31 00:00:00 — Vad han vill är emellertid att vi skall tUlsätta ytteriigare enutredning, och sådana trodde jag att vi hade tillräckligt av i detta avseende. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 57 punkten 1 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; () anmälde att hanavsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Utskottets hemställan bifölls. § 22 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 58 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:114 med förslag till förordning omändring i förordningen (1958:295) om sjömansskatt, m. m. Utskottets hemställan bifölls. NrllS § 23 Interpellation nr 217 omåtgärder mot diskriminering av äkten- -------------------- ----- Ordet lämnades på begäran tUl HerrBURENSTAM () som yttrade: Det har skett en kraftignedgång i äktenskapsfrekvensén. ingicks 40 000 äktenskap, en stegvisnedgång från 61 000 . Man kan förklara detta på olika sätt, men det är sannoliktatt ekonomiska faktorer varit betydelsefulla. Går man igenom skatte- ochsociallagarna finner man, att äktenskapet som samlevnadsform är utsatt för enomfattande diskriminering. Ökande skatter och bortfallande bidrag drabbar demsom gifter sig. För många ter det sig som ett alltför dyrt alternativ att låtalagviga sig. Att göra en fullständig genomgång av alla dessa olikaregler skulle bli för vidlyftigt i en interpellation. Jag kan dock hänvisa någorlunda utförlig redovisning i en artikel av mig i den 9 september1972. Några exempel kan det ändå vara lämpligt att ge här. Bostadstilläggenblir lägre för gifta, daghemsavgiften dyrare och daghemsplatsen merasvåråtkomlig. Det blir svårare att få socialbidrag. Jordbrukare och småbrukaredrabbas av s. k. sambeskattning. B-inkomster blir hårdare beskattade och likasåförmögenheter. Möjligheten att få avdrag vid beskattning för underhållsbidragtill barn faller bort. Folkpensionen blir mindre. Änkepensionen försvinner vidomgifte. Mot påståendet att äktenskapet är ekonomiskt missgynnatkan det sägas, att gifta också får vissa förmåner. Det är emellertid inte ettstarkt argument eftersom med ett eller annat undantag sammanboende kan fåmotsvarande förmåner åtminstone om de har barn. En annan invändning mot tanken att äktenskapet skulle varaekonomiskt diskriminerat har varit att sammanboende vid tillämpningen av skatte-och sociallagarna behandlas som gifta inte bara då det gäller förmåner utanäven skyldigheter. Men detta är inte heller det något bra motargument. För det första finns det åtminstone ett viktigt fall därogifta sammanboende även om de har barn behandlas bättre än giftasammanboende. Detta gäller återbetalningskyldigheten för studiemedel. För det andra är det så att reglerna för vilkasammanboende som skall behandlas som gifta är oklara och skiftande. Iskattelagarna behandlas sammanboende utan barn ej som gifta om de inte ärlagvigda. 1 andra sammanhang betraktas sammanboende som gifta om de ärmantalsskrivna på samma adress. Reglerna varierar mellan olika lagkomplex; detär många olika myndigheter som är berörda; de kriterier som finns för den praktiskatillämpningen tycks vara vaga; lokala myndigheter förefaller att ha mycket ohkapraxis vid tillämpningen av en och samma lag. För dettredje har myndigheterna svårt att kontrollera i vad mån personerlever under former som innebär att de enligt lagarna rätteligen bordebehandlas som gifta. Dessa svårigheter är av både teknisk och Det är tekniskt invecklat därför att det är en lång rad 74 myndigheter som är berörda och -som redan påpekats - olika regler gällerinom olika lagkomplex som olika myndigheter har att tillämpa. är ocksåtekniskt invecklat därför att myndigheterna saknar resurser att Pfgdaaenden bedriva denna kontroll. Det är politiskt svårt att bedriva kontrollen ]0november 1972 därför attden skulle hota den personliga integriteten. Det går an med------------- skattespionermen inte med sängspioner. När det gäller att komma i åtnjutande av de förmåner giftahar räcker det med att anmäla att man är sammanboende. Men för att åläggamotsvarande skyldigheter fordras en oinöjhg kontroU. Möjhgen kan man genmäla, att det inte behövs några fastaregler eller någon kontroll inom det nuvarande systemet därför att människornavid valet av samlevnadsform och vid redovisningen av denna inte missbrukarreglerna inom social- och skattelagarna. RUcsdagsledamoten () hari ett tidningsuttalande (Dagen ) gjort gällande att någonannan uppfattning "visar en skrämmande dålig tro på människan". Attsäga så låter vackert men det låter också falskt, när socialdemokraterna självaårligen i uttrycker sin misstänksamhet mot folk genom förstärkningarav den reguljära skattekontrollen. I själva verket torde riskerna för missbruk varaomfattande. De ekonomiska fördelar som finns att vinna är ofta mycket stora.Riskerna för att myndigheterna skulle kunna bevisa missbruk är små. Reglernaför hur de olika lagarna skall tillämpas är så oklara att många måste ha stortutrymme för att intala sig att de icke missbmkar systemet. Så länge man hade sambeskattningen kvar, dvs. så länge manhade ett skattesystem som på en viktig punkt innebar att äktenskap gynnades,kunde det vara motiverat att på andra områden ha ett antal regler av motsattinnebörd som behandlade familjen som en ekonomiskt starkare enhet. Det var rättatt införa särbeskattning men det var fel att inte ta bort alla dediskriminerande regler vilkas existens endast kunde motiveras av att man hadeen gynnsammare skatteskala för gifta. 1 stället har sådana föräktenskapet missgynnande regler ökat i omfattning. Inom socialdemokratiska kretsar tycks det råda denegendomliga missuppfattningen att äktenskapet som samlevnadsform skulle varaekonomiskt gynnat. På s. 37 i skriften "Familjen - ensocialistisk familjepolitik" står bl. a. följande att läsa: "På en del områden har man tagit konsekvenserna avdetta, t. ex. den senaste skattereformen, då steget togs frän sambeskallningtill individuell beskattning. Av hänsyn till de många heniarbetande kvinnornainfördes dock ett särskUt avdrag på den förvärvsarbetande makens inkomst.Vidare är makar som arbetar i egen rörelse fortfarande sambeskattade. Dessaundantagsbestämmelser måste ses som övergångsföreteelser och avskaffas så snartde faktiska omständigheterna tUlåter." Dessa meningar - som är allt man har att säga i dennaviktiga fråga är vilseledande. De utelämnar hela det batteri av regler som missgynnar äktenskapet. Påståendet atl heniarbetande make tjänar på elt särskilt avdrag på makens inkomst är oegentligt. Sammanboende som är ogifta men som i beskattningshänseende behandlas som gifta har nämligen motsvarande förmån. Dessutom är det så, att detta s. k. hemmamakeav- drag utdelas även till ensamförälder. Detta innebär att om två ensamför- 75 NrllS åldrar gifter sig förlorar man två hemmamakeavdrag på att gifta sig. Fredaeenden Hemmamakeavdragen är intekonstruerade så att de gynnar giftermål. 10november 1972 Meningen att "makar som arbetar i egen rörelsefortfarande sambeskat- -------------------- tas"är ägnad att inge en känsla av att dessa makar skulle på något sätt Motsatsen är fallet. När den särskUda och gynnsamma skatteskalan förgifta plockats bort är det en nackdel för makar som arbetar i egen rörelse attfå sina inkomster tvångsvis sammanlagda vid beskattningen. Den ene makensinkomst drabbas av hårdare marginalskatt och makarna får en högre skatt än omvar och en fick skatta för sig. Det verkliga förhållandet är att äktenskapet ärutsatt för en omfattande diskriminering och att denna diskriminering måsteavskaffas. Det nuvarande systemet ger utrymme för vad många bedömare kallat för"mygelekonomi", som gynnar de sluga snarare än de svaga. Eftersom detär på gränsen till omöjligt att kontrollera att de olika reglerna intemissbrukas måste utrymmet för missbruk begränsas genom att reglerna ändras såatt äktenskapet inte diskrimineras. Äktenskapet är den fastaste formen förfamiljebildning och ger den största stadgan och tryggheten för båda parter ochför barnen. Äktenskapet ger också ett rättssystem som skyddar den svagasteparten om det skulle komma till skilsmässa. Självfallet kan det finnas mångasom inte delar dessa uppfattningar och önskar bUda familj utan att gifta sig.Men det kan inte godtas att samhället skapar sådana skatte- och sociallagar attmånga, som skulle vilja gifta sig, finner att det är ekonomiskt synnerligenogynnsamt och av den billiga anledningen väljer att sammanbo utanför äktenskapetsram. Mot denna bakgrund vill jag till statsrådet riktaföljande frågor: Vilka åtgärderönskar statsrådet vidta för att undanröja den omfattande ekonomiskadiskriminering som träffar äktenskapet som samlevnadsform? Vill statsrådetverka för att enhetliga och klara bestämmelser utarbetas tUl ledning för demånga olika myndigheter som i konkreta fall har att avgöra om personer som ärsammanboende skall behandlas som gifta eller inte? Vill statsrådetmedverka till att dessa problem blir föremål för en offentlig utredning t. ex.genom" tilläggsdirektiv till familjelagssakkunniga? Denna anhållan bordlades. § 24Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts propositioner; Nr 116 med förslag till lag omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningarm. Nr 127 angåendeförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. Nr 128med förslag tUl förordning om skatt på spel, m. m. Nr 129 angående godkännande av avtal mellan televerket.Svenska kommunförbundet och om bildande av ett alarme- 76 ringsbolag, m. m. Nr 133 angående ändrad regional organisation av SJ NrllS Nr 137med förslag till lag om ändring i lagen (1951:649) om straff den för vissatrafikbrott, m. m. jg Nr 138med förslag tUl lag om ändring i brottsbaUcen, m. m. Nr 139med förslag till lag om ändring i lagen (1928:281) om allmännaarvsfonden, m. m. Nr 141 med förslag tUl lag om ändring i förordningen (1954:519) angåendekostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. m. § 25 Anmäldes och bordlades Nr 39 i anledning av motion om den enskildes rättsskyddinom förvaltningen Nr 40 i anledning av motion angående visstidspensionen förriksdagsledamot, m. m. Nr 31 i anledning av motion (1971:1630) röranderedovisningen av statliga byggnadsobjekt, väckt i anledning av Kungl. Maj ;tsproposition 1972:145 Nr 32 i anledning av motioner angående statlig upphandlingfrån mindre och medelstora företag Nr 33 i anledning av motion om en alternativkonjunkturprognos som komplettering till de statliga konjunkturrapporterna Nr 34 i anledning av motion om ökade fältundersökningarinom näringslivet Nr 35 i anledning av motion om en utredning rörandeinvesterings-och driftstöd i anslutning till kommunernas långtidsplanering Nr 36 i anledning av motion om redovisning överstatsbudgeten av Guadeloupe-räntan Nr 37 i anledning av motion om en kartläggning av detsocialistiska samhällssystemets inverkan på den medborgerhga självstyrelsen m.m. Nr 27 i anledning av motioner om obligatoriskbegravningsförsäkring m. m. Nr 28 ianledning av motion om allmän egenpension Nr 29 ianledning av motion om en allmän socialförsäkring Nr 30 ianledning av motion angående inbetalning av ATP-avgifter Nr 3 1 i anledning av motion om placering i högresjukpenningklass under pågående sjukdom Nr 32 i anledning av motioner angående reglerna förtilläggssjukpenning vid havandeskap Nr 33 ianledning av motion angående resetillägg till studiebidrag Nr 34 i anlednmg av motion om ändrade regler föråterbetalning av studiemedel m. m. Nr 115 betänkanden: den ''" ' anledning av motion om inrättande avspeciella kliniker för ------------------ Nr 36 i anledning av motioner ombordellverksamhet, m. m. Nr 40 i anledning av motion om kartläggning av densamhällsveten-skapUga forskningen Nr 41 i anledning av motion om ökat antal ordinarietjänster som speciallärare Nr 42 i anledning av motion angående tillgodoräknande aväldre betyg vid fortsatta studier vid universitet och högskolor Nr 43 i anledning av motion om förbättrad undervisning isamhällskunskap Nr 44 i anlednmg av motion om universitetsutbildning ikonsumentekonomi, m. m. Nr 47 ianledning av motioner angående vissa fiskefrågor Nr 48 ianledning av motion angående sänkning av aflatoxinhalten i Nr 44 i anledning av propositionen 1972:101 med förslag ominrättande av ett kreditaktiebolag jämte motioner Nr 45 i anledning av motion om ökat konsumentskydd förförsäkringstagare Nr 46 i anledning av motion om en utredning rörandevillkoren för företag som tillhandahåller tjänster Nr 48 i anledning av motion om obligatorisk testning avskyddshjälmar, m. m. Nr 49 i anledning av motion om översyn avuppgiflsskyldigheten för gäst på hotell eUer pensionat § 26 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 309 () tiU herr inrikesministern angåendehandläggningen av ärenden om näringshjälp till handikappade; Avser statsrådet att ta initiativ till sådana ändringar iarbetsmarknadskungörelsen att länsarbetsnämnderna får ökade befogenheter attfatta beslut i ärenden om näringshjälp till handikappade? den 10november av Nr 115 den Nr 310 Herr .omjfeJr(m) till herr kommunikationsministern angående trafiksäkerhetskontrollenav utländska lastfordon: -------------------- Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för bättretrafiksäkerhets-kontroU vid gränsstationerna av utländska lastfordon som skalltrafikera svenska vägar? Nr 311 (vpk) tUl herr utbUdningsministernangående de grekiska skolorna i : Hur bedömer utbildningsministern de skolor som dengrekiska juntan upprätthåller i vårt land? Nr 312 (vpk) tUl statsrådet angående fördelningen av anslaget till alkohol- och narkotikaupplysning: Anser statsrådet nuvarande fördelning av anslaget tillalkohol- och narkotikaupplysning vara väl avvägd eller mogen för en revidering-och om det senare är fallet är statsrådet för sin del beredd att medverkatill en mera ändamålsenlig fördelning? Nr 313 i Agnas (m) tUl herr civilministern angående vUlkoren för uppskov med kommunsammanläggning: Anser statsrådet att hänsyn bör tagas tUl de gmndläggande bestämmelsernavid kommunreformbeslutet, när en kommun begäruppskov med sammanläggning? § 27 Kammaren åtskildes . NrllS Förteckning över talare (Siffrornaavser sida i protokollet) " , , i (s) 11, 17,30 Fröken () 46, 47, 48Herr () 4, 15, 18, 28 " () 62, 64, 65 " () 74 " Caristein (s) 69, 71 iStockholm (s) 41, 44 () 45, 47, 48 Fiskesjö (c) 37,40 " i (m)72 Fågelsbo (c) 49 " i (fp) 72" (vpk) 25, 34 () 29, 31 " () 60, 68, 70,71 " i (fp) 18 " Josefson i Arrie (c) 71" Leuchovius (m) 50, 52 i (m) 63, 65, 66, 67, 69 " ()6, 15, 18,34,37,41,44 () 55, 56 iVäxjö (s) 26, 28 i (vpk) 9, 33 " iGäddvik (m) 52 i (fp) 53, 56, 57 " Schött(m) 7, 16, 18, 38, 41, 43, 48, 54, 57 " () 23,28,34" () 3 1, 33 () 59 " i (s) 7 1,72, 73 () 39,41 " WUcner (s) 66, 67" Åkeriind (m) 20, 28, 29, 32 80 72 1937S 1972