prot · FV0959 · 1972-12-31 00:00:00 — Med tanke på vad moderata samlingspartiet oftastår för och efter vad dess representanter och här harframfört, tycker jag inte att vi har anledning att ta så förfärligt mångalektioner från deras håll om de heliga principer som vi som stöder Indokinasfolk vill slå vakt om. Det finns nästan inga heliga principer, som demokrati,social rättvisa och även religiösa principer, som inte har dragit i smutseni det här kriget och som de inte har utnyttjat i sina hycklandepropagandafraser för att motivera kriget. 1 dagens nummer av finns det ett citat från1970 av president , och det lyder så här: "Just nu har vi sattvarenda fältpräst i att be om uppehållsväder . Manmåste ha vilja och beslutsamhet för att göra det som är rätt för ." Jag tror att de som är hängivna kristna verkligenreagerar, i likhet med fm Jonäng, mot att deras religion på det sättet dras ismutsen. hört USAtala om demokratins principer som ett motiv för dess krig mot hela folkreagerar mot detta. Jag tror, , att det vore en framgång fördemokratin om befrielserörelsen i södra och dess bundsförvanter ochbröder i segrade. Jag är alldeles övertygad om det. Och inte komma och försöka blanda bort korten här genom att göra gällande attNordvietnam framträder med anspråk på att representera har, som jag har framhållit, bestämt och konsekvent ställt sigbakom de sju punkter för fred i som provisoriskarevolutionära regering har lagt fram. Där framhålls mycket klart att folket isödra självt genom fria val måste lösa frågan om vem som skall styradet landet i fortsättningen. Det är -den rätten som stöder genomatt också aktivt stödja befrielserörelsens kamp i södra . Det är denprincipen och kravet på att alla militära aktioner skall upphöra som heladetta år, och alla , har vägrat att diskutera. Och det var de principerna det vill jag gärna erinra omi dag för att markera den breda samling som ändå finns här som vi ställde ossbakom när en bred majoritet i den svenska stödde ett upproptill stöd för PRR:s sjupunktsprogram. gjorde ett inlägg som inte var entydigt.När han talade om att man mycket bmtalt tvingadesinse att det inte finns något hopp om en fredlig lösning tills vidare, utgårjag från att han syftade på USÄ:s ensidiga avbrytande av fredsförhandlingarnai . Jag tror också att kände sig besvärad och villemarkera ett avståndstagande från de inlägg, som gjorts här av hans partibröder.Jag hoppas att han då är representativ. Jag vill ta detta som utgångspunkt, herr talman, för attkonstatera att dagens debatt ändå har varit en mycket entydig manifestation förIndokinas folk från det svenska folkets valda representanter för våra krav attUSA måste upphöra med bombningspolitiken, att måste upphöra medvietnamiseringspolitiken och fullständigt dra bort alla n-iilitära styrkor fränhela , respektera de indokinesiska folkens självbestämmanderätt ochåtervända till fredsförhandlingarna i med allvariigt menade försök attfinna en fredlig politisk lösning. Ang. åtgärder mot :s deltagande i kriget i HerrGUSTAFSSON 1 (c): Efter att ha lyssnat till denna överläggning,son-i borde ha blivit en enstämmig manifestation mot de grymheter som sker justnu i , har jag ett behov av att säga några få ord. Utrikesministems svar gav verkligen en god gnmd för attdet skulle ha varit möjligt att få till stånd en sådan manifestation. HerrarAnders och har trots detta uppträtt på ett sätt somskulle vara förtjänt av bekanta replik:"Vet hut, vetsjufalt hut!" Kanske var det detta .som på sitt sättfonnulerade. Jag hoppas i varje fall att det var innebörden. I detta anförande instämde i Heden (c). Om vidgning av rätten till avsättning på skogskonto HerrBURENSTAM (): USÄ:s engagemang i finner jag tragiskt. Det är juen uppfattning som delas av mycket inflytelserika opinioner även i , någotsom vi framför allt sett i den omröstning som skedde i senaten i går. Jag troratt det amerikanska engagemanget i om avsikten ursprungligen var attbefrämja demokratiska och västerländska humanitära intressen - har kommit attverka för de motsatta idealen. I ett sammanhang så invecklat som detta kan manförvisso kritisera bägge parter. Men jag har den uppfattningen, herr talman, attUSA:s näi-varo i är svårast att förstå liksom även själva krigföringenmed moderna avancerade medel. i (m): Jag hade verkligen inte trott att jag skullebehöva gä upp i den här debatten igen, men efter att ha hört iByske märkliga anförande kan jag inte underlåta det. Skall man alltså bliombedd att veta hut, om man deltar i en debatt i denna riksdag, och kritiserarett land för dess brist på politisk demokrati? Om i har en sädan inställning såvill jag returnera hans ord. i (c): i menade vad han sade! Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Omvidgning av rätten till avsättning på skogskonto Herr finansministern erhöllordet för att besvara () framställda interpellation,nr 85, och anförde: har frågat mig om jag villmedverka till att den utvidgade rätten till insättning på skogskonto i sambandmed stormfällningar får utnyttjas även i samband med avverkningar, som indirektorsakas av stomifällningar, t. ex. vid mera omfattande insektsangrepp. Interpellationen gäller det fallet att stormfällningargett upphov till insektsangrepp. För att hejda dessa angrepp kan drabbadeskogsägare, menar interpellanten, bli tvungna att avverka skog i störreomfattning än normalt. Enligt interpellantens uppfattning bör dessa skogsägareha samma förmånliga möjligheter till skogskontoinsättningar som de skogsägaresom blivit direkt utsatta för stormfällningar. Frågan aktualiseras närmast avstornifällningama i . Jag har inhämtat vissa synpunkter från ifrågan. är av den uppfattningen att avverkningar i syfte atthejda insektsangrepp, som föranletts av storrnfällningarna , i störstamöjliga utsträckning kan göras inom ramen för de ordinarie avverkning- arna.Styrelsen anför att de avverkningar som förorsakats av insektsskador ochinsektsbekämpning endast i undantagsfall värdemässigt kommer att överstiga tvånormala årsavverkningar, vilket är det allmänna kriteriet för den förmånligareskogskontoinsättningen. Styrelsen framhåller vidare, att inga enskildaskogsägare tvångsmässigt ålagts att avverka skog för att hejda insektsangrepp.Bekämpningsåtgärderna är alltså frivilliga. Det anförda tyder enligt min mening på att de avinterpellanten åsyftade avverkningarna i regel inte kommer att medföra någotökat uttag för berörda skogsägare. Tillräcklig anledning att låta de förmånligarereglerna för skogskontoinsättningar gälla jämväl för skogsägare som blottindirekt drabbats av stormfällningar kan därför inte anses föreligga. Jag villockså tillägga, att en sädan utvidgning säkerligen skulle bli svår att tillämpai praktiken. I sammanhanget må slutligen nämnas, att statsbidrag utgår i regel tUl kostnader för åtgärder som skogsägare vidtar iinsektsbekämpande syfte. Dessutom har beviljat statliggaranti för lån på förmånliga villkor till skogsägare för att finansieraavverkning och lagring av virke som avverkats för att bekämpa skadeinsekter. Om vidgning av rätten till avsättning pä skogskonto HerrJONASSON (c): Jag ber att få tacka finansministern för svaret på mininterpellation. Som en följd av att stormfällt virke ej tagits borttillräckligt snabbt och av att genom nuvarande avverkningsmetoder en mängdobarkat virke legat kvar i skogarna har stora barkborreangrepp drabbat denväxande skogen. Skogen torkar och dör. Man har räknat med att i 500000 träd dog , och det motsvarar ca 160 000 m"* virke. Storarisker föreligger nu att barkborreangreppen sprids och att ytteriigare mängderskogsråvara förstörs. Det är därför nödvändigt att åtgärder vidtas sä snart sommöjligt för att stoppa dessa insektsangrepp. Upparbetning av skadad skog är nödvändig, men det behöverockså läggas ut fångstvirke under insekternas svärmningsperiod. Statsbidrag ochgarantilån till ändamålet kan utgå. Detta är i och för sig bra, men det löserej alla problem. Skall vi få stopp på denna smitta, måste vi göra allt för attstimulera skogsägarna till olika åtgärder. Dä det förhåller sig så i praktikenatt vissa skogsägare nu på en gång måste hugga ned det mesta av sin skog, bordedessa enligt mitt sätt att se beviljas ökade möjligheter tUl insättning påskogskonto, på samma sätt som gäller när man har stormfällt virke. Vederbörandeskogsägare är i detta fall nämligen i ungefär samma situation. Till detta säger nu finansministern nej. Han anser inteatt det föreligger något behov härav. Orsaken härtill skulle vara uppgifterfrån att avverkningama kan göras inom ramen för de ordinarieavverkningarna. Enligt samma uppgifter skulle det här röra sig om ungefär tvåårs normala avverkningar för varje skogsägare. I undantagsfall drabbas skogsägarnaemellertid hårdare. Det ärriktigt, herr finansminister, att det är fråga om undantagsfall. Om vidgning av rätten till avsättning på skogskonto Men det ärför dessa som jag nu talar. De är inte många, men frågan kan vara nog så viktigför dem det gäller. Också de är människor, och om inte den aktuella skogenröjes bort, kan vi få en mycket stor katastrof. Det finns de som måste ta borthuvuddelen av sin skog. säger att inga enskilda skogsägaretvångsmässigt ålagts att avverka skog för att hejda insektsangrepp. Det ärriktigt, men då är det väsentligt att man på frivillighetens väg kan klara avsituationen. Här gäller det att stoppa smittspridningen så fort och effektivtsom möjligt. Finansministern säger att en utvidgning av bestämmelsernapå det sätt som jag efteriyst skulle bli svår att tillämpa i praktiken. Nej,herr finansminister, det är inte svårt. De som vill komma i åtnjutande av den utvidgaderätten till insättning på skogskonto skall ju redan nu ha ett intyg frånskogsvårdsstyrelsen på att avverkningarna gäller stormfälld skog, och det ärenkelt att följa precis samma system. Det är inte svårt förskogsvårdsstyrelsens tjänstemän att avgöra detta. Och ingen avverkar mera skogi nuläget än han behöver, bara för att fä sätta in pengar på skogskonto. Hanavverkar för att få bort den skog som är skadad. Jag tackar finansministern för svaret, men jag beklagarsvarets negativa innehåll. Jag tror att om finansministern själv hade varit itillfälle att på ort och ställe se på situationen hade svaret varit ett annat. Jag vill också beklaga finansministernsnegativa inställning i den här frågan och undrar om det inte går att omprövaställningstagandet. De angrepp som skett i anslutning till stormskadorna 1969är ju ytteriigt oroande inte bara i utan också i många andra delar avvårt land, t. ex. mitt hemlän . Det har förekomnrit starka angrepp av tallmärgborren som ihög grad har nedsatt tillväxten på tallskogen . Som regel klararsig skogen och kon-imer i gång igen, men det uppstår betydandeförluster. Särskilt besväriig är emellertid den åttatandade granbarkborren, somju har orsakat att många granar dött. 1 , särskilt de västra delarna,där stormen hädade kraftigt , finns stora enhetliga bestånd som ägarna nufår lov att avverka helt och hållet därför att granbarkborren har tagit död påstörre delen av granbeståndet. Man vet faktiskt inte riktigt hur man skall bekämpadessa insekter. Enda möjligheten som man kommit fram till är att fälla friskagranar, dubbelt så många som man kan räkna fram är torra. De skall ligga tillframåt midsommartid för att dra åt sig insekterna, som dä söker sig till dessaträd. Virket skall sedan upparbetas och tas bort . På det sättettror man sig kunna hejda invasionen. Vi vet tyvärr inte om metoden ger godaresultat, men man måste ju försöka något. Jag tycker att den enkla åtgärd som , dvs. att skogsägare som drabbats hårt av angreppen skall få sättain medel på skogskonto i likhet med vad de fick göra vid stormhärjningarna, ärmycket rimlig. Det som gör att finansministern ställer sig negativ är dels attstatsbidrag utgår i sammanhanget, dels att det kanske skulle vara svårt atttillämpa det föreslagna systemet. Jag tror inte att någotdera skälet är särskiltbärande. Finansministern säger att statsbidrag i regel utgår med 75procent av kostnaderna för åtgärder som skogsägare vidtar i insektsbekämpandesyfte. Det låter kanske som om det vore mer än det faktiskt är. Det är 75procent av godkända merkostnader man fär. Skogsvårdsstyrelserna tilldelasganska begränsade medel i det här fallet, och detta gör att det är långt av de verkliga kostnaderna man får bidrag till. Det utgår ettengångsbidrag om , oberoende av hur stora kostnaderna är. Förkvalitetsförluster kan man sedan få per m'' och för merkostnader isamband med upparbetningen mellan 1:50 och 5:50 per m, beroende på vilkamängder det gäller. Det täcker merendels långtifrån , hur mycket ärsvårt att uttala sig om. När det gäller svårigheten att tillämpa detta, tror jaginte att det skulle vara någon besvärlig sak. Skogsvårdskonsulenterna fick isamband med stormfällningen göra en besiktning på platsen, och de fick då lämnaintyg att det var stormfällning i väsentlig utsträckning, motsvarande avverkning. De kunde i vissa fall även godta betydligt mindrestormfällning, om den särskilt hårt hade drabbat ett värdefullt bestånd. Detkunde givetvis gå till på samma sätt , att konsulenterna fick göra enliknande bedömning och ta hänsyn till det enskilda fallet. Jag tycker aUtså inte att de motiv som förebragts här föratt det skulle vara svårt att gå med på detta är bärande. Jag vill hoppas attfinansministern överväger frågan en gång till. Om vidgning av rätten till avsättning på skogskonto Jag skall ärligen erkänna att jag begriperatt denna interpellation har ställts, men när jag fick den ansvarigaskogsstyrelsens yttrande och gjorde överväganden med hänsyn härtill, hamnadejag på den ståndpunkt som interpellationssvaret ger uttryck för. Det måste som själv säger ligga iskogsägarens eget intresse att sätta stopp för dessa insekters angrepp. Det är riktigt att det statsbidrag som dä utgår ärstatsbidrag på merkostnaden. Det är helt naturiigt; det kan inte vara pä dennormala kostnaden som det skall utgå något statsbidrag. Men detta statsbidragär satt så pass generöst som till och kompletteras med den statligagarantin för lån på förmånliga villkor till de skogsägare som behöverfinansiera sin avverkning och lagring av virke som avverkas för att bekämpadessa skadeinsekter. Det föreligger ett klart inslag av hjälpfrån statsmakterna i den aktuella situationen. Man kan näppeligen gå så långtatt man säger att en företagare som alltid måste arbeta med en vissriskmarginal skall vara i den situationen att alla risker elimineras. Man fårockså understryka att det finns möjlighet att normalt avsätta på investeringskontoeller på skogskonto. gäller som regel även beträffande dessaavverkningar att man fär avsätta respektive påavverkningsrätter eller egen avverkning, och de alldeles speciella extrafavörerna innebär alltså en höjning av dessa procentsatser till 80 . Men de ursprungliga procentsatserna måste ändå betraktas som enicke oväsentlig favör för skogsägarna och de står självfallet till förfogande.Det är självklart, men jag har velat understryka det i detta sammanhang. Ang. skyldigheten att lämna uppgifter för statistik m. m. HerrJONASSON (c): Detta är ett skogsägarintresse, men det gäller inte baraskogsägaren själv utan det kan gälla rågrannarna som kan komma attfå kännas vid detta. Det är ur den synpunkten man vUl komma ät skadegörelsen.Det är mänga som har mogen och fin och väl genomgallrad skog och som måsteslakta bort den, ta många års avverkningar, och då är de naturiigtvis, för attskatten inte skall ta för hårt, i stort behov av att få en utjämning. Den kande få genom denna högre procentsats. Jag tycker att det är synd att finansministern hamnat påden här linjen, som han uttryckte sig. Men det är väl så om man får dåliga råd,och det kanske också finansministern får . Jag vill också poängtera att detta är enfråga av stort allmänt intresse. Jag tror att alla skogsvärdsstyrelser i de ländär skadegörelsen förekommer i stor utsträckning är ytterligt oroade för att deinte vet hur de skall bära sig åt för att stoppa den. Det har utan tvivel enepidemisk karaktär, och därför måste man ta till alla medel för att komma tillrätta med det. Den fråga som har tagit upp är kanske liteni sammanhanget, men en vidgning av rätten till insättning på skokonto kanske päsitt sätt kunde vara en hjälp för många skogsägare. Därför tycker jag att svaret är beklagligt, men jag hoppasatt det går att tänka om. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5Ang, skyldigheten att lämna uppgifter för statistik m, m. Herr finansministern erhöll ordet för att besvara () framställda interpellation, nr95, och anförde: Herr talman! 1. om jag har föravsikt att vidta några åtgärder för att minska det arbete för företag ochenskilda personer som följer med skyldigheten att lämna uppgifter förstatistiska och liknande ändamål, samt 2. om jag villöverväga möjligheterna att införa någon form av kostnadsersättning i de falluppgiftsskyldigheten har särskilt stor omfattning. arbetar en utredning för att se överbestärnn-ielserna om företagens och andra arbetsgivares uppgifts- ochuppbördsskyldighet m. m. Enligt direktiven skall utredningen kartläggauppgiftsskyldighetens omfattning och ta ställning till vad som kan göras föratt samordna och förenkla mtinema på området. Innan utredningen redovisat sittarbete saknas anledning för mig att ta något initiativ i de av interpellantenväckta frågorna. HerrFÄGELSBO(c): Jag ber att till finansministern få framföraett tack för det svar som jag har fått på min interpellation. De frågor jag tagit upp i interpellationen och denutveckling som uppgiftslämnandet fått i värt samhälle är för många företagarebåde irriterande och arbetskrävande. Statsrådet åberopar att här finns enutredning och att det saknas anledning för honom att ta något initiativ i de iinterpellationen väckta frågorna innan utredningen redovisat sitt arbete. Jag skulle då vilja ställa några tilläggsfrågor: Harfinansminister någon uppfattning om hur långlivad utredningen kan bli?Kan vi påräkna något resultat ? Ingår i direktiven tUl utredningenäven frågan om kostnadsersättning för uppgiftslämnandet? Ang. skyldigheten att lämna uppgifter för statistik m. m. Detta är ju i själva verket ingen ny fråga.Redan på 1960-talet jag vet inte ens om vi hade glädjen att ha ledamot av - diskuterades den mycket intensivti samband med att omsättningsskatten infördes. Efter mycket långa och utförligadebatter avvisade tanken på ersättning. Sedermera har en utredning tillsatts, närmast medutgångspunkt i att uppgiftsskyldigheten kanske inte så mycket på skattesidanutan mera på det övriga statistiska, ekonomiska uppgiftslämnandets sida -blivit av den omfattningen att den givit mig anledning att tänka att manmåhända kan rensa ut en del av de mycket grundliga upplysningar som begärs. Jag kan ju avslöja att jag personligen inte är alltförsjälaglad när jag tvingas ta pennan i hand och fylla i långa och utförligacirkulär från myndigheterna i frågor som jag tycker är efemäraoch relativt obetydliga. Som lojal undersåte gör jag det naturligtvis utan attbråka, men onekligen har denna verksamhet utvecklats så att detfunnits anledning att se över den. Personligen har jag den uppfattningen attdetta får man finna sig i utan att kräva betalning, oavsett vilken civU statusman har. Jag kan tyvärr inte ge något besked om hur dennautredning behöver för att göra en översyn av utvecklingen och omfattningen avverksamheten. Jag kan inte heller påminna mig att utredningen har i uppdrag attägna sig åt frågan om huruvida den som fyller i uppgifterna skall ha ersättningför sitt arbete eller inte. Det betraktar jag såsom ett ställningstagande påregeringsbasis, och det är som sagt en fråga som vi har diskuterat i många år.På den punkten har jag varit negativ, och jag måste bekänna att det är jag ävenfortsättningsvis. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1633 till kulturutskottet och nr 1634 tillkonstitutionsutskottet. 5 protokoll 1972. Nr 59 § 7 Föredrogs, men bordlades återkonstitutionsutskottets betänkande Tisdagenden "" '' skatteutskottetsbetänkande nr 15, socialutskottets betänkanden IS april1972 "' '' ' utbildningsutskottetsbetänkanden nr 10 och 11, jordbruks- -------------------- utskottetsbetänkanden nr 913, 15, 17 och 18 samt civilutskottets betänkanden nr 9 18. § 8 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningarnanr 118 och 119. § 9 Herr förste vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle civilutskottetsbetänkanden nr 918 uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 10 Interpellation nr 120 ang. de statliga företagensframtida verksamhet m.m. Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: Största möjliga expansion under iakttagandeav lönsamhet är den officiella målsättningen för de statliga företagen. DetförefaUer emellertid som om man följde den omvända principen avveckling under föriust, verkstad, vagnverkstad, förenadefabriksverken och SMT är några aktuella exempel. Det förefaller vidare som om sättet på vilket man sköttbåde verksamheten och aweckUngen av densamma kännetecknas av visst lättsinne.Lättsinnet i själva affärsverksamheten har på formella grunder kritiserats avjustitiekanslern och från företagsekonomiska utgångspunkter av ekonomisksakkunskap. Lättsinnet i sättet för avvecklingen har påpekats av bl. a. deanställda. Dessa förhållanden reser olika frågor. Förvisso finns detmånga företag inom den privata delen av näringsUvet som uppvisar storasvagheter. Dessa bör också kritiseras, men man bör därvid komma ihåg att igenomsnitt de statliga företagen visar mycket sämre resultat. Verksamheteninom den statliga sektorn framstår i ännu sämre dager, om man jämförverkligheten med de anspråksfulla utfästelser som gjorts av socialdemokratiskanäringspoUtiker. Förhållandena är så allvariiga att grundenför är hotad. Detta företag skuUe snart behöva träda i likvidation,om det inte vore för möjligheten att genom s. k. koncernbidrag undvU Det är motden bakgrunden Statsföretag vingklippt SMT. inslag inäringspolitiken för vårt land är det orimligt att ett statligt bolag förstskall slå under sig i det närmaste en hel bransch för att sedan krossa Hurdetta kan gå tUl är något som borde närmare utredas för att 130 man skall få ledning i utformningenav framtida näringspolitik. Läget tycks också vara hotande för andra företag iStatsföretags- Nr 59 gruppen. Ordföranden i styrelsen för Karlskronavarvetskriver i personal- Tisdaeen den tidningen nr apropåvarvets framtid: "Tidsmargi- nålen äremellertid knapp trenden måste brytas . Mot denna bakgrund hemställer jag om kammarens tillståndatt till herr industriministern få rikta följande frågor; Hur bedömerindustriministern den ekonomiska framtiden för och för desvagare av de i koncernen ingående företagen? Avserindustriministern tillsätta en utredning för att utröna vilka misstag som letttill att man i statlig regi kommit att bryta ner i stället för bygga uppverktygsmaskinbranschen i ? Hur avser manatt i nu aktuella fall och för framtiden undvika att anställda som friställsgenom avveckling av statliga företag utsätts för onödiga påfrestningar? Är det rimligtatt vinsten på den statliga malmbrytningen i genom koncernbidrag skallanvändas till att stötta statliga förlustföretag? Denna anhållan bordlades. § 11 Interpellation nr 121 ang, kultursynen istatsunderstödda kulturinstitutioners verksamhet Ordet lämnades på begäran till (vpk), som yttrade: beslöt revisorersända en skrivelse till Kungl, Maj;t med anledning av granskningsrapport 8 år1971 angående viss med statsmedel bekostad utställningsverksamhet. Nämndagranskningspromemoria tog speciellt upp grava anmärkningar mot riksutställningar,moderna museet och NUNSKU (av nutida konst iutlandet). Dess viktigaste innehåll är att riksdagsrevisorerna kommit till denuppfattningen, "att det skulle vara till fördel för svenskt konstliv om denämnda institutionerna underställdes styrelser med ett parlamentariskt inslagvid sidan av andra behöriga intressen". Som motivering till detta förslaganfördes bl.