prot · FV0942 · 1972-12-31 00:00:00 — säger att bara den omständigheten att SÄPOständigt kräver ökad medelstilldelning skuUe tala för att man fortsätter medåsiktsregistreringen trots att det finns förbud mot det. Men är det inte istället så, att just för att man nu har bestämt sig för att slopuåsiktsregistrering måste unvändu ökude resurser för spuningen, eftersommun inte längre har ett register som stöd för sin verksumhet? Enbart denomständigheten utt registren hur upphört måste, såvitt jug förstår, ledu tillökude personellu kruv på verksumhet. Beträffunde åsiktsregistret menar att dettuinte har förstörts och att här inte föreHgger betryggande kontroll. Då gör herrLövenborg sig skyldig tiU ytterligare en insinuation, nämligen att denlekmunnustyrelse med representunter för riksdugen som finns i rikspolisstyrelseninte skulle fyllu någon funktion, inte skulle vara utt litu på. Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m. m. Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m. m. Jug vUl frågu ett pur suker. Anser herrLövenborg utt det fortfurunde i vår brottsbalk bör finnus struff för brott motrikets säkerhet? Skull vi hu den bestämmelsen kvur? I så full måste vi välockså hu möjlighet utt bedrivu spuning och göru utredning för att kommu påförsök till ;;ådun brottslig verksumhet? För min personligu del menur jug utt det är helt klurt atttiUhörighet till en poUtisk orgunisution inte i sig skull ledu tillregistrering. Men det kun inte heller få vuru så utt tUlhörighet till enpolitisk organisation innebär fribrev, så utt mun inte blir registrerud. Detendu som är väsentligt iir ju den misstunke mun kun hu mot vederbörunde försådan här brottsUg verksumhet. Eftersom det i värt lund finns åsiktsriktningur och det är ju en demokrutis udelsmärke utt där finns möjlighet att företrädaolika åsiktsriktningar - som har på sitt progrum utt omstörtu sumhället, är detkanske inte så konstigt och inte direkt någon tiUfällighet om många personersom tillhör dessa åsiktsriktningar dessutom gör sig skyldiga till sådanverksumhet som bör beivrus. Med dettu, herr talman, vUl jag yrka bifall tiU utskottetshemställan under denna punkt. HerrLÖVENBORG (vpk): Parlamentarisk kontroll utan representationför den svensku vänstern, exempelvis för mitt eget purti, finns det ullanledning att betrakta med en smula misstro, . Jag hur läst den personulkontrollkungörelse som fruKristensson åberopur jug gjorde det så sent som i går. Där står nuturligtvisatt anteckning icke får görus enburt uv det skälet utt någon genom tillhörighettill orgunisution eller på unnut sätt givit uttryck för en politiskuppfuttning. Det hur också getts många försäkringar om utt denpolitiska åsiktsregistreringen har upphört. Personulkontrollkungörelsen komtill efter ullt rabulder som vurit sedun det blev klurt för svensku folket uttSÄPO hade, inte ett förbryturregister utun ett åsiktsregister. Mun kunnuturligtvis också säga att det fall jag åberopade ligger under utredning, ochman kan säga att det var ett olycksfall i arbetet, men jag tycker inte ni skallbegära att man skall tro på det. PersonalkontroUkungörelsens formulering, herr talman, vUljag karakterisera sorn en kautschukparagraf. Den utesluter ju interegistrerande av folk som är aktivt verkande för en poHtisk ståndpunkt. "Anteckning------ fåricke göras enbart av det skälet att någon genom tUlhörighettiU organisation eller på annat sätt givit uttryck för poUtiskuppfattning." Men det står ju ingenting om vUka skäl i övrigt som krävsför att anteckning skall kunna göras i detta register. Räcker det t. ex. medatt man gärna åker tiU eller något annat sociulistiskt lund påsemester, om mun nu föredrar Svurtu huvets renu vatten framför Mallorcasnedsmutsade? Eller räcker det kanske om man har goda vänner av utländsknationalitet? För den här stackars flickan som jag tidigare nämnde var dettydligen gruverunde utt hon umgicks med en desertör från - en man som pådetta sätt protesterat mot smutsiga utrotningskrig.Vud är det egentligen som behövs för att komplettera uttrycket"enbart"? Det tycker jug är i dimmu dolt. Och det är inte underligt om vi kommunister och undrasociulistiskt tänkunde människor futtar mycket bestämdu misstunkur om uttåsiktsregistreringen fortsätter när vi läser ett uttalande av SÄPO-chefenHolmér i den 25 januuri 1971 där hun bl. u. säger; När detgäller utt konstuteru om en person ägnur sig ät sumhällsomstörtunde verksamhetlägger vi ner sammu intensitet i urbetet för utt klurgöru om det förhåUer sigså. Vi låter oss inte nöju enburt med misstunkun Vi försöker analyseravederbörande för att slå fast det ena eller det andra. Så säger aUtså SÄPO-chefen mycket öppet i en intervju ivad man får förmoda är huns liv- och husorgun, Svensku Dugbludet, som jutillhör de sumhäUsbevurunde krufternu. Men hur skull mun tolku ett såduntuttulunde? Det är enkelt för utt stoppu in mig i fuck. Det behövsingu utredningar, det behövs inget jobb från sida, eftersom jug liksomandra kommunister på en gång klart vill deklureru utt vi är för utt omstörtudet nuvurunde kupitalistisku sumhället. Jug ägnur mig åt den verksumheten, menfördenskull hur jug ingen tunke på utt skudu mitt eget land. Är jag då ensäkerhetsrisk? Vi viU också gärna deklarera att vi är för beivrande ochförebyggande av brott mot rikets säkerhet. Vad vi vänder oss emot är attsocialistiskt tänkande - vilket vi tycker har goda gmnder - jämställs med brotteller förberedelse till brott. Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m. m. Baru ett pur ord om den unslugsökning som begäres. Jug förestuUer mig att har fått enredogörelse för den frågan i utskottet, men det bör ändå sägas ut här att denökning som begäres hänför sig helt tUl automatiska utgiftsstegringar. Deträcker att nämna att i hela budgeten för poHsverksamheten uppgår denautomatiska anslagsökningen till . Dettu skull jämförus med dentotulu ökning för som föreslås, nämligen . Även om herrLövenborg tycker Ulu om den verksumhet som säkerhetspolisen bedriver, kun viväl inte förmenu de människor som är anställda där att få sammalöneförhöjningar som övriga statstjänstemän får. Det är aUtså den enklaförklaringen till den ökning som Ugger här i årets budget. Jug skull sedun inte gå in på de enskildu fullen. Som fruKristensson hur sugt är det enu fullet föremål för JO;s prövning, och vi färväl uvvuktu vud JO sägen Men jug vill försäkru utt det är minbestämda strävan att se tUl att personalkungörelsens bestämmelser tUlämpas iden mening som är avsedd. Jag har haft ingåendeöverläggningar med rikspoUschefen och chefen för säkerhetspolisen och fåttderus försäkringur att utgaUringen och övergången tUl ett nytt system skull skepå så sätt utt mun inte i fortsättningen skull hu några unteckningur sominnebär åsiktsregistrering. Det hur spekuleruts uv fm och vurför mun inte kun mmsku unsluget när mun nu inte skall haåsiktsregistrering. Men unledningen kun ju vuru, fm och herrLövenborg, att den tid som man inom säkerhetspolisen har sutt tillför att 2 protokoll 1972. Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet in. untecknumänniskor därför att de har tillhört ett visst politiskt parti kanske intehar vurit så förfäriigt omfuttunde. (vpk): Jug glömde att frågade mig omvi inte anser att man skall försöka förebyggu brott, stoppu kriminellverksumhet eller hur hon nu uttryckte sig. Jo, det vill jug klurt deklureru. Vikommunister hur inte dåligt sumvete. Vår klinga är blank och vårt samvete ärrent. Men det finns ju andru krufter som hur uniedning att skämmas för detförflutna. De stora spionerna är ju inte vårt folk, utan det är folk som harbefunnit sig bland andra politisku konstellutioner, blund dem som väl frumförullt bör kunnu kurukteriserus som sumhäUsbevurunde. vur ju intevär mun. De som har möjlighet utt säHu lundet till främmunde muktär sunnerligen inte de rudikulu urbeturnu. De vet ingenting om spioneri, de rörsig inte i mUitäru kretsun Det de vill är ju att förändra sitt eget land isocialistisk riktning, och det är inte något som är skadligt för vår egennation, utan det är tvärtom ur min synpunkt sett en mycket nyttig ambition. Vad jag här har menut är utt ullt tyder på uttvårt eget reuktionäru , om jug så får uttrycku mig, hur en annan mening.Socialistiska åsikter är misstänkta och registreras som en säkerhetsrisk. Detär därför vi kräver inte ett upphörande uv spionjukten, , ty denbetruktur vi som helt OK, utun ett upphörunde uv den politisku registreringenoch fullständigu guruntier för utt den hur upphört och utt registren hurförstörts. Överiäggningen vur härmed slutud. Propositioner guvs på bifull tilldels utskottets hemställun, dels reservutionen nr 2 av , ochförklarades den förra propositionen vuru med övervägunde ju besvarad. Sedanherr Lövenborg begärt votering upplästes och godkändes föHundevoteringsproposition: Den som vill att kummuren bifuller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten 5 röstar ju, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kummuren bifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet uv kummurens ledumöter hu röstut för ju-propositionen. Dåherr Lövenborg begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsuppurut. Dennu omröstning guv föHunde resultut; unmälde utt han uvsett att rösta ja men avmisstag nedtryckt nej-knappen. Maj;t hade under punkten B 6(s. 33-37) föreslugit riksdugen utt 1) godkänna degrunder som förordats i propositonen för skadeersättning till personal förarrestbevukningsuppgifter, 2) till Lokulupolisorgunisutionen: Förvultningskostnuder för /73 unvisu ettförslagsunslug uv 1 , vuruv utt uvräknusmot uutomobilskuttemedlen. I detta sammanhang hude behundluts motionen 1972:312 uv m.fl. (m) vuri hemställtsutt riksdugen uttulude utt de uvdelningur inom polisen och tullen som hundhudenarkotikubekämpningen i förstu hand borde förstärkas, motionen 1972:428 uv m.fl. (m) vuri hemställts utt tiU Lokala polisorganisationen;Förvaltningskostnader för /73 unvisude ett förslagsanslag av , varuv utt uvräknus motuutomobilskuttemedlen, motionen 1972:652 uv . (c) vuri, såvitt nu vur i frågu, hemstäUts utt riksdugen beslutude utttill Lokulu polisorgunisutionen: Förvultningskostnuder för /73unvisu ett förslugsunslug uv , vuruv uttuvräknus mot uutomobUskuttemedlen, motionen 1972:906 av m.fl. (fp) vari, såvitt nu vur i frågu, hemställts utt riksdugen under undruhuvudtiteln polisorganisationen: Förvaltningskostnader, utöver vadKungl. Maj:t föreslagit, anvisade , avseende 300 polisdänster, motionen 1972:911 av fm Kristenssonm. (m) vuri hemställts att i unslutning till prövningen avutgifterna under Bilugu 4 till statsverkspropositionen, punkt B 6 ; Förvaltningskostnader, gav Kungl. Maj;t till känna vud imotionen unförts om förstärkning uv poHsverksumheten i samt motionen1972:917 av (). 1. att riksdugengodkände i propositionen 1972:1 förordude grunder för skudeersättning tillpersonul för urrestbevakningsuppgifter, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionernu 1972:428,1972:652 och 1972:906, de bådu sistnämndu såvitt nu vur i frågu, till Lokulupolisorgunisutionen: Förvultningskostnu- der /73 anvisade ett förslagsanslag av 1 , vuruv247 utt uvräknus mot uutomobUskuttemedlen, 3. utt beträffande narkotikabrottsligheten i , m. m. skulleavslå motionerna 1972:312 och 1972:911, 4. att riksdagenbeträffande polisens befattning med parkeringsförseelser m. m. skulle avslåmotionen 1972:917. 3. beträffandemedelsberäkningen uv herrur (), (), Johunsson i (c). i Ljusdul (fp) och Polstum (c), vilku unsett utt utskottet under 2 bort hemställu, utt riksdugen i uniedning uv Kungl. Muj;ts förslug ochmotionen 1972:428, såvitt nu vur i fråga, sumt med bifall till motionerna1972:652 och 1972:906, bådu såvitt nu vur i frågu, till Lokulapolisorgunisutionen: Förvultningskostnuder för /73 unvisude ettförslugsunslag UV 1 , vuruv utt uvräknasmot uutomobilslcuttemedlen, 4. beträffundemedelsberäkningen av fm () och (), vilku unsett att utskottet under 2 bort hemställu, utt riksdugen i uniedning uv Kungl. Muj:ts förslug ochmotionernu 1972:652 och 1972:906, bådu såvitt nu vur i frågu, samt med bifalltill motionen 1972:428 tUl Lokulu polisorgunisutionen: Förvaltningskostnaderför /73 anvisade ett förslagsanslug uv 1 ,vuruv utt uvräknus mot automobilskattemedlen, 5. beträffandenarkotikabrottsligheten i , m. m. av () och (), vilka ansett att utskottet under 3 bort hemställu, utt riksdugen med bifull tUl motionernu 1972:312 och1972:911 i skrivelse till Kungl. Muj:t guv till kännu vad reservanternu unförtom förstärkning uv poHsverksumheten i , m. m. Debutten må omfuttu även punkten 8.Yrkunden framställs dock sedan punkten 8 föredragits. FruKRISTENSSON (m): Punkten 7 i justitieutskottets betänkundehandlar om polisen och om polisens möjligheter utt fullgöra sina uppgifter. Jugtror mig kunna säga att det inte finns någon i justitieutskottet som inte anseratt brottsutveckUngen inger oro och att ullu åtgärder därför måste vidtas föratt om möjligt åstadkomma en positiv utveckling. De meningskiljak-tigheter somförelegat i utskottet och som framgår av de reservationer som är fogade tillutskottets betänkande får därför närmast betraktas som uttryck för olikauppfattningar rörunde den prioritering som skull görus i detta hänseende. När det gäller brottsutvecklingen tulur den tUlgängligustutistiken om för oss i kluru siffror hur orounde situutionen är. Jag noterarhär att hur untulet unmäldu brottsbulksbrott mer änfördubbluts, och utvecklingen därefter - möjligen med unduntug , dåsärskilda polisiäru insutser gjordes mot nurkotikubrottsligheten - hur vurit änmeru skrämmunde. ökude brottsbulksbrotten jämförtmed 1969, och 1971 utgjorde ökningen . Speciellt ullvurligt är uttutvecklingen hur vurit mest ogynnsum när det gäller de grova tillgreppsbrotten,och den allt större användningen av skjutvapen i sumband med rån inger ocksåstor oro. Jug kun nämnu att ökade antalet rån där skjutvapen komtill unvändning , bunkrånen , postrånen med 29och butiksrånen . Om vi sedun ser på de ullru senuste siffrornu, somgivetvis ännu så länge är preliminäru, och jämför junuari månud med summumånud förru året, så finner vi att t. ex. inbrottsstölderna hur stigit med idet närmuste och inbrottsstöldemu i bostudslägenheter och villor medöver . Rånen ökude ytterligure och rån där munanvänt skjutvapen ökade . Kassaskåpsstölderna ökude med 47,5procent och untulet bedrägerier mot postverket . Mun kan givetvis bli immun mot sådana siffror, men demänniskor som upplever denna utveckling i det dagliga livet tror jug ändåkänner utt det är mycket otiUfredsställande att utvecklingen har fått fortgå såpass länge som fullet vurit utun utt mun verkligen hur vidtugit effektivuåtgärder för utt rådu bot på missförhållundenu. Utvecklingen hur vurit negutivi helu lundet. Därför skull mun väl inte koncentreru intresset enburt tillstorstudsområdenu, även om givetvis just våru storstäder - och kunske specieUtStockholm - är i ett särskUt bekymmersumt läge. säger i sinu petitu för nästu budgetårutt läget ytterligure hur försämruts sedun , då styrelsenkonstuterude att det med tiUgängliga resurser inte vur möjligt att ge denenskilde medborgaren ett tiUfredsstäUande skydd till person och egendom. Det ärju ett lågmält sätt utt frumföru sinu synpunkter, men det är synpunkter somändå stämmer oss till eftertunke, vi som har att besluta i dessa ärenden. Liknande uttalanden hur gjorts uv andru instunser.Justitieombudsmunnen sude sålundu i ett uttulande för sedan att denuppfattningen böriur bU ulltmer utbredd utt man frän sumhällets sidu försummuratt vidtaga åtgärder för att komma tUl rätta med förhållundenu. Även det ärett försiktigt yttrunde, som emellertid i suk är mycket sturkt. hur uttryckt oro över huruffärsinnehuvurna hur det i nuvurunde situation med den ökade brottsligheten.Olika pensio-närsorgunisutioner hur också frumfört sin oro, och från månguundru håll hur man uttulut bekymmer och frågut; Vurför kun inte effektivuåtgärder vidtus? Det som jug upplever som speciellt oroväckunde och djupttrugiskt är utt kriminuliteten i så hög grud har blivit ett ungdomsproblem ochatt Lokala polisorgani-'sationen den nu harsträckt sig ner i allt yngre åldrar, som den har blivit allt grövre.En utredning som gjorts av visar att flertulet våldsbrott iStockholm uv typen mord, dråp, burnumord, misshundel, rån, våldtäkt,våldförunde osv. utförts av ungdomar som är . I det närmaste 50procent uv dem vur berusude vid tillfället. Jug tycker det ger en gunsku klurbild av den vunligu situutionen när brottsligu hundlingur begås. Jug vill nämnuutt jag häromdugen hude tillfälle utt besöka Kumlufängelset. Jug blev chockerudöver den uppgift jug där fick, utt medelåldern blund de intugnu var . Ättsedan uv de intugnu däi' är nurkomuner är en unnun sak som inteheller är särskilt rolig att höra. Situationen är särskilt allvarlig när det gäUerbrottsligheten i . Jug skull tu upp tiden någru minuter med utt ge enredovisning uv den. Det kun måhända tyckas vara ett lokalt problem, men jagmenur ändå utt det är väsentligt utt mun särskUt i rikets huvudstud hurucceptublu förhållunden. Vi riksdagsledamöter arbetar ju själva mitt inne icity, och vi har väl upplevt det så att studsplunerurnu här försökt åstudkommaen miHö som skulle vara tilltalande för stockholmarnu och för ullu undru somvistus här. Men i stället är det så utt mångu är räddu och osäkru utt ge sig ini dettu område, och vi självu, om vi inte är alldeles blinda, upplever väl närvi går till jobbet här i huset utt kriminuliteten tur sig ulltmer bmtulauttryck. Så här kun det inte fä fortgå. Polisen 'dignar under en ulltmer ökunde urbetsbelustning.Utredningsavdelningurnu kun inte kluru bulunsernu. Våldsbrotten hur ökatkruftigt här i studen, och, som jug sude förut, gärningsmännens metoder harblivit allt råare och hänsynslösare. Låt mig nämna ett litet exempel. Vissu UVguldsmedsuffärerna i city vågar inte längre ha öppet under vanlig affärstid,utan man låser sina butiker och öppnar endast för kunder som man vågar släppain; när kunden kommit in i uffären låser mun om vederbörunde. Eller också hyrmun en boxure det hur också hänt -som sitter som bevukning for utt freduuffärsinnehuvuren mot överfull. Överfull med tärguspistoler och stiletter hörväl inte direkt till ordningen för dugen, men det förekommer inte sä sällun.Det finns andra affärsinnehavare som menar utt derus rörelse blir totultsuboterud genom utt mun tillåter utt gäng med knurkure slår sig ned frumförderus dörrur och hindrar kundernu utt över huvud tuget ta sig in i affären. Detinträffar också att de gör razzior och tar med sig så mycket de kan komma åt avvarorna. Alla de stölder som förekommer i affärerna drarnaturligtvis med sig ökade omkostnader för affärsinnehuvumu. Vi vet ju attdetaHhandeln menar att den ökade brottsligheten bär en viss del av skulden tillde prisstegringar vi upplever. Även om man inte skull tu det med iberäkningen i någon större utsträckning finns i ullu full en förklaring tillprisstegringarna i den ökunde brottsligheten. Polisen i säger utt vid utredningsrotlurnunumeru som regel endast ärenden som avser mycket grova brott eller där på grundav frihetsberövande omedelbara åtgärder erfordras kan hundläggus inom rimligtid. Även om gärningsmunnen är känd eller om misstänkt finns får utredning iärendet unstå tills vidure. mindre än650 unmälningur om våldsbrott ännu inte hunnit bli föremål för utredning. Vidfordonsroteln hude mun 300 bulanserade ärenden med känd gämingsman ellermisstänkt angiven, vid stöldroteln 800, vid bedrägeriroteln inte mindre än 1700 och vid skatte- och gäldenärsroteln drygt 1 100 ärenden. Det är klurt uttpolisen måste reageru i en sådan situution, där mun hur kluru brott och kändgärningsmun men ändå måste uvskrivu ärendenu, därför utt personalbristen görutt mun inte hinner kluru upp dem. Jug föreställer mig utt det kun bli en rättbesvärlig sumvetskonflikt för poliser som vet utt det är derus skyldighet utthundläggu dessu ärenden men som ulltså inte hur möjligheter utt göru det. Munkan också påstå att vi därigenom fått en ny form uv uvkriniinulise-ring, sominte hur stöd i vure sig lug eller förfuttning utun som enburt hur sinförkluring i de bristunde personella resurserna. Jag skuUe vida fråga justitieministern om det inte är felväg att gä; man konstaterar utt det finns kändu misstänktu, vet vilku brott dehur begått, men mun hinner inte utredu brotten innun preskriptionstiden gåttut, därför att man inte har personellu resurser. Enligt min uppfuttning är delregeringens och uppgift att se till att polisen får de resurser sombehövs för utt gällunde lugur skull kunna upprätthållas. Eftersom justitieministem befinner sig i kammaren, skullejag gärna, herr tulmun, viHu höru huns uppfuttning i dettu ärende. Utskottets mujoritet konstuterur också utt situutionen ärbekymmer-sum och anser det ytterst ungeläget utt polisen hur resurser för uttmed kruft mötu brottsutvecklingen och för utt i övrigt kunna fullgöra sinauppgifter. Det är ett konstaterande som jag helt kun instämmu i. Sedan sägerutskottet utt möjligheternu hur betydligt förbättruts under senure år genom denomfuttunde upprustning uv polisväsendet som skett i frågu om både muteriel ochpersonal. Det är väl också riktigt i och för sig. Visst hur det skett enmuteriell upprustning, och visst hur personulen fått förstärkningur. Men vimåste sumtidigt konstatera att genom den arbetstidsförkortning som har skett ietapper och genom det tak för möjligheterna till övertidsarbetesom urbetstidslugen medfört hur vi fått ett väsentligt avbräck när det gällerpolismanstjänsterna. Jag hur räknat ut att från den 1 januuri 1968 till den 1junuuri 1972 innebär urbetstidsförkortningen respektive begränsningurnu iövertidsuttuget ett minus med inte mindre än nogu räknut 1 160 tjänster inompolisväsendet. Det är väl siffror som ändå säger något. Min slutsuts är utt detnettotillskott som polisen har fått verkligen inte ärsärskilt stort och inte så stort som den ökunde brottsligheten skulle motiveru. Visst kun mun sägu som utskottet utt det hur bedrivits ettintensivt rutionuliseringsurbete. Vid det beslut som riksdugen futtade för korttid sedan om polisdistriktsindelningen, som i och för sig inte vur någon storreform men som i allu full innebur en fortsättning på den tidigurepolisdistriktsreformen, underströk riksdugen utt mun i förstu hund måste setill utt man fick personellu förstärkningur, dvs. utt effektiviteten inte fickdrivus hur långt som helst utan måste purus med personellu förstärkningur. Detborde enligt min mening ledu till utt mun bedömde ungelägenheten uv enförstärkning på polissidun litet mer positivt än vad Utskottet säger också utt vuruktigu guruntier mot en ökudkriminulitet inte kan skapas enbart genom förstärkning av polisensbrottsförebyggande och brottsbekämpunde verksumhet. Nej, det är självklurt. Detbehövs åtgärder inom många områden. Jag skaU inte fördjupa mig i detta medfumiHens och skolans betydelse och vad uppfostran kan innebära för våraungdoman Det kunske undru talare kommer in på . Jag vUl baru nämnu ettpur exempel som verkligen neutruliserur en hel del uv polisens uktivitet. JugvUl nämna kriminalvården med dess tillämpade permissionsregler.Polismän avsätter timmar, veckor och månader till utt infångu en uv de grovubrottslingarna. Domstolen dömer honom till ett fängelsestraff på någru är. Påunstalten får hun sin första permission efter ett pur månader och uvviker. Dåkun nuturligtvis polisen frågu sig; Vad är våra insatser värda, närslutresultatet blir detta? vet jag att statsrådet kommer med ett förslag,som vud jug förstår innebär något mycket positivt. Min förhoppning är uttförsluget skull möjliggöru ett meru effektivt utnytfiunde uv polisens insatserän som har varit fallet. Det andru ämne jag skulle viHa ta upp är narkomanvården,där polisen också gör stora insatser.