prot · FV0988 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag är medveten om att det sker en del när det gäller detallmänna färdväsendets anpassning till handikappade. Men det är angeläget,tycker jag, att dessa frågor tas upp till en samlad bedömning. Det var också avdetta skäl som utredningen föreslog denna planeringsgrupp i vUken borde ingåföreträdare för trafiksäkerhetsverket, planverket, bostadsstyrelsen.Kommunförbundet och handikapprörelsen. Gruppen bör enligt förslaget hållakontakt med organ med verksamhet på området på det centrala, regionala och pådet lokala planet. Jag tycker också det är angeläget att säga att gruppensarbete skall vara målinriktat och att man bör syfta till att upprätta etthandlingsprogram för anpassning av det allmänna färdväsendet till dehandikappade. Gruppen bor enligt min uppfattning utarbeta konkreta förslag. Det är naturligtvis så att en del av de åtgärder sombehöver vidtas -vare sig det gäller möjligheten att åka med tåg, buss eller medflyg eller vad det nu kan vara - är mera omfattande än andra. Då ligger det isakens natur att det blir ett mera långsiktigt arbete. Men jag tror också attdet finns en del åtgärder som är mindre ingripande och som man skulle kunnavidta rätt snabbt. Jag hoppas att man, när man ser på de olika grupper somarbetar inom de olika verken, skall komma fram till att det är nödvändigt meden sådan samordning som vi från handikapputredningens sida föreslagit. Jag vill betona att den avhandikapputredningen föreslagna planeringsgruppen inte är avförd fråndagordningen. Jag har bara sagt att jag ännu inte har tagit ställning tillfrågan om tillsättandet av en sådan grupp. Överläggningen var härmed slutad. tidpunkten för framläggande av förslag från bussbidragsutredningen Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i Arrie (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 216, och anförde: i Arrie har frågat mig, om detkan påräknas att förslag från bussbidragsutredningen kan föreligga i sådan tidatt förslaget kan remissbehandlas och att proposition angående ändratbussbidragssystem kan föreläggas årets höstriksdag såsom aviserats istatsverkspropositionen. Som framhållits i statsverkspropositionen är avsikten att- i anslutning till förslag från bussbidragsutredningen förelägga innevarandeårs riksdags höstsession förslag till nytt bussbidragssystem. i Arrie (c): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Svaret är ju positivt så tUl vida att jag av detsamma kanutläsa att bussbidragsutredningen kommer a(t presentera sitt förslag.Huruvida ärendet kommer att remissbehandlas har statsrådet inte sagt något om.Jag skulle mycket gärna se att så blir fallet, eftersom också det har sinbetydelse i denna viktiga fråga. Jag vore därför tacksam om statsrådet ville gemig ett svar också på den frågan. Anledningen till min fråga har varit det som sades istatsverkspropositionen, nämligen att statsrådet hade för avsikt att tillhöstriksdagen framlägga förslag om ändrat bussbidragssystem. När vi sedan intehörde något ifrån utredningen var det naturligt att man ställde sig fråganhuruvida den proposition som läggs fram kommer att grundas påutredningen eller ej. Jag ser nu med tacksamhet att så blir fallet. Denna fråga har diskuterats . Redan1968 uttalade statsutskottet att den i statsverkspropositionen aviserade utredningenskulle arbeta snabbt, och man hoppades att den kunde framlägga ett förslag till1969 års riksdag. Så blev nu inte fallet och ännu har inte någotutredningsförslag framlagts. Ser man på utvecklingen inom den kollektivatrafiken under dessa år så har den varit i högsta grad oroväckande. Busslinjerhar lagts ner, och i många fall har kommunerna nära nog tvingats att träda tilloch ta på sig det ekonomiska ansvaret. Trots det ökade antalet bilar utgör denkollektiva trafiken med bussar ett nödvändigt transportmedel både i glesbygdenoch tätorterna, och framför allt glesbygderna är berörda av vadbussbidragsutredningen sysslat med. Jag tackar än en gång statsrådet för svaret ochförutsätter att utredningsförslaget kommer att läggas fram i så god tid att detblir möjligt att hinna med också en remissbehandling. Överiäggningen var härmed slutad. Ang. tidpunkten för framläggande av förslag från bussbidragsutredningen Ang. utredning om skolo verstyrelsens organisation Herr utbUdningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den16 maj intagna fråga, nr 215, och anförde: har frågat mig när jag avseratt tillsätta den begärda utredningen om organisation och omdenna kommer att innehålla parlamentarisk representation. Jag har i propositionen 1972 (bU. 10 s. 165 och 176)angett min avsikt att föreslå Kungl. Maj:t att tUlkalla sakkunniga för att utredafrågan om framtida uppgifter och organisation. Arbetet meddirektiven pågår inom . Frågan omutredningens sammansättning kan med hänsyn härtill inte besvaras förnärvarande. Jag tackar för svaret. Jag tycker att det varbra ur den synpunkten att de .åsikter som jag mycket kortfattat framför då kankomma att beaktas i samband med att man i departementet arbetar med direktiven. Det är av många skäl önskvärt att beslutsnivån så långtsom möjligt decentraliseras från till länsskolnämnder ochkommunala skolstyrelser. Knappast på något annat område har staten så i detaljreglerat kommunernas verksamhet som just här. Det finns alltför många exempelpå byråkrati och överorganisation i den nuvarande strukturen. Där skuUe man,tror jag, kunna göra väsentliga kostnadsbesparingar och genom att visa störreförtroende för regionala och kommunala skolorgan göra det möjligt för dessa attutforma organisationen av undervisningen efter de skiftande lokala behoven. Envägledande princip vid översynen av framtida uppgifter ochorganisation bör enligt min mening vara att det kunnande och den erfarenhet somfinns på länsskolnämnder och i kommunala skolstyrelser får möjlighet att kommatill sin rätt genom atl beslutsnivån flyttas nedåt. Behovet av en sådan decentralisering aktualiserar dåfrågan om parlamentariskt inslag i utredningen. Det är ju i högsta grad enpolitisk fråga var beslutsnivån skall förläggas och vilka de organisatoriskakonsekvenserna skulle bli av att större befogenheter ges åt kommuner ochskolstyrelser. Men dessutom finns en rad specialfrågor där detparlamentariska intresset starkt gör sig gällande. Jag tänker på dentvistefråga som har aktualiserats under vårriksdagen om värdet statligaungdomsstödet skall administreras: genom eller genom statensungdomsråd. Det är naturligtvis önskvärt att en så viktig relationsfråga somdenna inte utreds bara av experter, utan att också företrädare för partiernaoch ungdomsorganisationerna får tUIfälle att delta i utredningen. På hknande sätt förhäUer det sig med folkbildningsarbetetsplats inom organisation, där studieförbunden har självklaraintressen att bevaka. Också med tanke på det vore ett parlamentariskt inslagönskvärt. Överläggningen var härmed slutad. Herr utbildningsministern ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 220, och anförde: i har frågat mig,om jag anser att nuvarande bestämmelser för inträde på gymnasieskolans treårigalinjer innebär att tanken att alla tillvalsämnen på högstadiumskall vara likvärdiga i praktiken är förverkligad. Ang. tillvalsämnena på högstadium i (fp): Tack, herr statsrådet, för svaret, även omdet var mycket kort! I samband med gymnasieskolans genomförande har desärskilda behörighetsvUlkoren för intagning i tre- och fyraåriga linjerutformats så, att de är oberoende av valet av tUlvalsalternativ på grundskolanshögstadium. Enligt Lgy får elev på tre- eUer fyraårig hnje byta B-språk motC-språk. Härigenom är således även elev som i ej läst tyska ellerfranska behörig att tas in i gymnasieskolans tre- och fyraåriga hnjer och kanutan komplettering följa undervisningen vid dessa linjer. SÖ fann emellertid inte dessa åtgärder vara till fyllest.Elever, som i gmndskolan valt ämnena teknik, konst eller ekonomi, måste iårskurs 1 på gymnasieskolans treåriga linjer studera två nybörjarspråk. För deflesta elever är detta enligt SÖ pedagogiskt mindre lämpligt och kan leda tiUsämre studieresultat. För de elever som siktar mot studier på de treåriga gymnasielinjernaskulle de olika tillvalsalternativen på högstadiet därmed inte vara likvärdiga.Elevernas val hitintiUs tyder också på att skillnaderna är uppenbara. SÖ har i konsekvens härmed i skrivelseframfört förslag om alternativ studieväg på gymnasieskolans treåriga linjer förelev som vid inträdet ej läst B-språk. Maj:t har dock beslutat attförslaget inte skall föranleda någon åtgärd. Frågan blir då: Vad kan hgga bakom ett sådant beslut? Härgenomförs en reform av som bygger på en förutsättning som departementschefent. o. m. finner utgöra en mycket betydelsefull del av själva reformen. Närförutsättningen sedan inte är till finnandes och alternativ presenteras, avslårman detta utan motivering och utan att själv komma med någon lösning. Hurbetydelsefullt är det egentligen med Ukvärdiga tiUval på grundskolanshögstadium? Och, herr statsråd, skuUe SÖ:s förslag inte duga, så kom med etteget! Något måste nämligen göras. I den information om valmöjligheterna på grundskolanshögstadium som Utbildningsförlaget givit ut och som i sak granskats av SÖ ocharbetsmarknadsstyrelsen talar man nämligen om de olika tillvalens likvärdighetoch anmäler dessutom följande: "kommer att föreslå attgymnasieskolan ändras så att om du väljer ekonomi, konst eUer teknik och intevUl läsa mer än ett språk utöver engelska i gymnasieskolan så behöver du integöra det. Välj alltså tillvalsämne efter dina intressen och anlag." Ang. tillvalsämnena på högstadium Denna information har gått ut, och barn och föräldrarhar gjort sina val, bl. a. med utgångspunkt från vad denna auktoritetpå .skolans område - har sagt. Man har svårt att tro attSÖ-uttalandet gjorts utan att man från departementshåll varit inne på sammalinje. Gör man nu en kovändning pä departementet? Departementschefen tordeockså göra klart för sig att trovärdigheten i den information som en helyrkeskår - yrkesvalslärare svarar för efter regeringens beslutmåste komma att sättas i fråga. Vad tänker nu statsrådet göra? Jag tror inte att har studeratdenna sak. Om så varit fallet hade frågan aldrig ställts. Detta ärende harvarit föremål för en utredning. På grundval av denna har lagtfram ett förslag. Departementschefen har sedan i sin tur presenterat en proposition.Riksdagen har i denna del anslutit sig till propositionens förslag. Detta är bakgrunden till dagens situation. Ingen elev harännu gått ut genom det skolsystem som grundats på det beslut harfattat. begär att vi utan att avvakta det praktiska resultatetskulle fatta ett nytt beslut. Vi kan inte kasta i skolsystemet på det sättet,inte springa från den ena ståndpunkten till den andra. Det måste vara litetfasthet i skolans reformering. Inte minst har kritik kommit från det parti herrKarl i representerar för att det varit för snabbaförändringar. Uppriktigt sagt förstår jag därför inte hur frågan kunnatframställas. i (fp): Hur är det då med sambandet mellan SÖ ochdepartementschefen eller departementet? Om det är som herr statsrådet vill göragällande att eleverna formellt har i stort sett samma möjligheter att gå vidaretUl olika studievägar inom gymnasieskolan oavsett om de har valt ämnena konst,ekonomi eller teknik i som tiUvalsämnen, så måste man konstateraatt de elever som valt något av dessa tre tiUvalsämnen i praktiken får sämrestudieförhållanden genom att de tvingas studera två C-språk . Allerfarenhet visar att detta för en del elever kan vara klart olämpligt, ochdetta ligger också bakom SÖ:s förslag om att man i stället skulle utbyta detena C-språket mot en ytterligare utökning av engelskan. Följden av ett bevarande av detta system blir således attde elever som väljer praktiska ämnen - konst, ekonomi eller teknik igrundskolan kommer att få svårare att klara sina studier i gymnasieskolan än deelever som i väljer franska eUer tyska och således bara får ettnytt språk i gymnasieskolan. Detta får också den effekten att man konserverar destatusbetingade skillnader mellan praktiska ämnen och teoretiska studievägarsom har funnits och som man avsåg att eliminera genom Lgr 69. Fråganär om detta då kan ligga i linje med de intentioner som egentligen låg bakomrevisionen av Lgr 69 och enligt vilken alla elever skuUe ha inte bara formeUtlikvärdiga studiemöjligheter utan även reellt få uppleva den möjligheten att pågymnasiet studera under något så när jämställda förhållanden. Jag vUl bara konstatera att jag står fast viddet förslag som presenterade, som regeringen lade fram i enproposition och som anslutit sig till. Om jag nu skulle gå ut med ettannat förslag utan att fick möjlighet att ta ställning till detta,skuUe jag bli prickad i . Det är en orimlighetmed en sådan behandlingsordning. Jag måste nu redogöra för vad harbeslutat, och detta måste och departementet följa. Om vi vUlgå fram en annan väg får saken tas upp motionsvägen eller propositionsvägen.Det kommer jag inte att ta initiativet till innan den första eleven har gåttut. Ang. tillvalsämnena på högstadium Överiäggningenvar härmed slutad. § 11 Herr tredje vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle utbildningsutskottetsbetänkande nr 30, jordbruksutskottets betänkanden nr 34 och 35, civilutskottetsbetänkande nr 29 samt lagutskottets betänkande nr 17 i nu angiven ordninguppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 12 Kammaren åtskildes kl. 1.44.