prot · FV09117 · 1972-12-31 00:00:00 — Detkan finnas han säger inle att del finns en sådan risk. Det är en mycket intressant analys so:m gör.Han sammanfattar den i ett par meningar som jag citerar: "Sammanfattningsvis torde en jämförelse mellannegativ inkomstskatt och traditionella socialpolitiska bidragsformer utmynna iatt den negativa inkomstskatten möjligen gynnar några fler än som avsetts ochatt den lämnar en viss osäkerhet om arbetsincitamenten. Däremot torde den varamera effektiv vad gäller att verkligen nå ut med kontant stöd lill dehjälpberättigade och vad gäller att hålla administrationskostnaderna nere inomsocialpolitiken." Det är värdefull granskning som här har gjort.Men den är kortfattad, knapphändig och därigenom lite ofullständig som grundför bestämda slutsatser. Det är att vi nu på allvar tar itu med ensamordning av de sociala stödsystemen. En allmän socialförsäkring kan vara enväg, och kanske den bästa. En negativ inkomstskatt kan vara en väg, och vimåste undersöka hur bra den är. Låt oss därför nu få en utredning. sade utskottsmajoritelens representant att enutredning skulle ta tid många, . Det tror jag inte alls på. Däremotbhr vi naturligtvis senare färdiga med en utredning om den inte snart får böriasitt arbete. Vi har redan förlorat ett är genom att förra årets riksdag intebiföU krav liknande dem som är aktuella. Vi kominer ändå inte förbi dethär problemet. Låt oss därför nu börja med en utredning. Jag yrkar bifall till reservationen av herrMagnusson i Nennesholm m. fl. FruMARKLUND (vpk); Socialpolitik är de olika insatser avsamhälleliga organ, statliga och kommunala, som görs och som har tUlkommitunder och av skUda orsaker. De reformer som har genomförtspå det här området har inte åstadkommit någon fullständig social välfärd, ochdet har väl inte heller varit syftet med dem. Här uppstår ju ständigt nya behovoch anspråk, och därmed flyttas också ambitionerna för vad som måste ansesmöjligt och nödvändigt att göra ständigt framåt. Det är därför naturligt attdet fortsatta reformarbetet på det här området har varit och är föremål förutredningar. Att vi kommunisternas sida även i århar återkommit med motionsförslag om att även frågan om en allmänsocialförsäkring skall utredas beror alltså inte heller nu på att vi intekänner till det som har gjorts och det som görs. Men vi har inte av tidigareårs riksdagsbehandlingar och inte heller av utskottets nu aktuella Nr 117betänkande övertygats om att det skulle vara så omotiverat som utskoltet Onsdasen den vill göra gällande att utöver och jämsides med de pågåendedelutred- jg ningarna också i en utredning ha inriktningen på ett såvitt möjligt enhetligt system för alla former avsocialpolitiska insatser. Bristerna inom det socialpolitiska området är väl kända.Låginkomst-utredningens rapport och dess öde alt i realiteten ha lagts åt sidanliksom debatterna om socialvården och resultaten av de utredningar som hittillsgjorts har bidragit till att klargöra dessa brister. ochdess tidskrift har i olika sammanhang blottlagt liknande brister. Andra kommerfram i prejudikatärenden och i försäkringssammanhang. Utskottet hänvisar nu till att arbetsgruppen förlåginkomstfrågor har rnölt gensvar på en framställning om en kartläggning isyfte att klargöra Om nuvarande system uppvisar brister i avseende påsamordningen av olika bidragsformer, och det är i och för sig intressant ochbra. Men även detta bhr ju en detaljutredning jämfört med vad vi syftar till ivår motion. Vårt förslag innebär ju att en utredning skulle utmynna i konkretaåtgärder för att täppa igen bristerna, inte för att bara kartlägga dem. Men det faktum att en utredning av detta slag nu ändå hartillsatts visar ju å andra sidan, att man är på det klara med att samordningenkanske ändå inte är så långt framskriden som socialförsäkringsutskottetstalesman i fjolårets debatt ansåg. En eller annan svaghet i det nuvarande systemetkan kanske den nu pågående utredningen bidra tUl att komma till rätta med, menden verkligt effektiva samordningen måste vara ett system av det slag som viföreslår. Jag har också svårt att se det hållbara i argumentet attfrågan är för tidigt väckt. 1 hkhet med vill jag hänvisa till hurofta utredningar tar god tid på sig. Det viktiga måste väl ändå vara att enutredning kommer i gång, inte att fråga sig om det är för . Om andrautredningar kommer fram till resultat som rör betydelsefullaavsnitt av socialpolitiken och av det område som en utredning om en allmänsocialförsäkring skulle handha, måste väl en övergripande utredning kunna tadel av dessa resultat och arbeta vidare med dem. Det avgörande i vårt förslagär att denna utredning också skulle lägga fram förslag om en allmänsocialförsäkring. Eftersom denna fråga har diskuterats mycket ingående vidföregående riksdagar, skall jag nöja mig med att här sammanfatta våramotiveringar för de i motionen ställda förslagen på följande sätt. För det första är det principiellt riktigt med ett systemsom förenar alla former av samhällets stöd vid alla slag av inkomstbortfall. För det andra gäller det frågan om socialvårdens metoder. Med ett enhetligt system skulle de enskilda människornas kontakter med gällande vårdlagar underlättas och socialarbetarna få tid att arbeta mer med vård och behandlingsarbete , som ofta är fallet, med rent administrativa socialhjälpsärenden. För det tredje skulle en allmän socialförsäkring bli ett inslag i den allmänna omfördelningen av kostnaderna mellan stat och kommun som mitt parti i olika sammanhang verkat för. .Man skulle också komma ifrån det förhållande som råder med olika principer för socialvård i skilda kommuner. I den reservation som är fogad vid utskottets betänkandetillmötesgår man tiU en del vår motion, men man går som jag ser det bara medoss en bit på vägen. Man tar där bara upp en delaspekt på hela frågan. En garanterad minimiinkomst skulle, liksom de sociallönersom tillämpas i någon kommun, innebära en lösning för en viss lid, men snartskuUe kraven om ytterligare samordning göra sig gällande igen, och då skulledet vara dags att återkomma med motionsyrkanden liknande dem vi nu harframfört. i såg ingen mening i att nu diskuteravilken väg som är den rätta - garanterad minimilön, medborgarlön eller allmänsocialförsäkring. Det skulle en kommande utredning klargöra, menade han. Men dåkan väl inte utredningens uppgifter begränsas tiU den ena möjligheten, utan demåste gälla så att säga helheten. Eftersom det på grund av olika omständigheterinte finns någon reservation i linje med våra motionskrav, ber jag att få yrkabifall tiU motionen 448 av m. fl. HerrCARLSHAMRE (m): I det här ärendet om en allmänsocialförsäkring fördelar sig partiernas representanter på ett något ovanligtsätt på de olika ståndpunkterna. Utskottets betänkande är föranlett av enpartimotion kommunisterna. Den följs upp i en reservationav utskottets folkpartister och centerpartister. Ulskottsmajoriteten bildas avde socialdemokratiska och moderata ledamöterna. Redan detta är i och för siglitet ovanligt, men det blir än egendomligare, om man något känner till hur deolUca partierna i andra sammanhang och har ställt sig till den härfrågan. Den är ju på intet sätt ny, och det är på intet sätt baravänsterpartiet kommunisterna som molionsledes har intresserat sig för den genomåren. Jag tror att det i samtliga partier ett antal är har funnits ett starktintresse för att söka sig fram på vägar i riktning mot en allmänsocialförsäkring, garanterad minimiinkomst, negativ inkomstskatt eller vad vialll kan kalla det och hur vi kan utforma det. Men det är väldigt besvärligafrågor man har att göra med. Såvitt jag vet, har man ingenstans i världen ännu lyckatsinföra ett system med garanterad inkomst eller negativ skatt, ett system somfungerar. Det finns regler och lagar om garanterad minimiinkomst i vissadelstater i t. ex., men för alt undvika tekniska och praktiska komplikationerhar man blivit tvungen att sätta beloppen så lågt att de inte spelar någonverklig roll för människornas försörjning. Det går inte att leva på dem. Det är väl framför allt två problem - det finns många fler- som man alltid stöter huvudet emot, när man söker sig fram i de här rättsvårframkomliga markerna. Det ena är marginaleffektproblemet, denhundraprocentiga marginaleffekt vid inkomstgränsen som förefaller att varanästan oskiljaktig från ett system med garanterad inkomst, förutsatt att summansätts så högt att den får verklig betydelse som försörinings-bas. Det andra är naturligtvis frågan om hur en försäkringskall kunna omfatta vad som skulle kunna kallas frivillig inkomsllöshet.Försäkrings- tankenbygger ju på vad det än är man försäkrar - att man försäkrar sig motolycksöden av olika slag, som kan drabba alla men erfarenhetsmässigt ickedrabbar aUa och över vilka den försäkrade själv inte har något inflytande. Mankan försäkra sig mot eldsvåda. Däremot kan man inte försäkra sig mot av denförsäkrade själv anlagd mordbrand - inget försäkringsbolag tar en sådanförsäkring. Vi vet att när vi sysslar med garanterad minimiinkomst ochsådant stöter vi på detta problem. Skall försäkringen vara så generell att denutgår till alla som saknar inkomst av viss storlek, oavsett skälet, oavsett omman själv har valt att försätta sig i den situationen? Eller skall vi varatvungna att ha kvar någonting av det vi har , att även den människan skallha sin nödvändiga försöfining men efter individuell prövning och i samband medegentligen aldrig upphörande försök att få personen på bättre tankar ochinpassad i ett normalt arbetsliv? Jag tänker inte i övrigt, herr talman,fördjupa mig i komplikationerna. Jag har bara velat nämna att det faktisktfinns mycket besvärliga frågor att ta ställning till och att de väl motiveraren utredning. I föreligger sedan någon vecka tillbaka en mycketintressant skrift i det här ämnet. Den engelska konservativa regeringen harlagt fram förslag, en s. k. grön bok, till just garanterad inkomst och negativskatt. När det blir ordentligt penetrerat är det möjligt att vi kan få en deluppslag den vägen. Vi har i mitt parti, moderata samlingspartiet, sysslat rättintensivt med de här frågorna i de senaste årens programarbete, och vi harverkligen ett mycket stort intresse för att söka oss fram efter en väg som kansamordna och effektivisera det generella sociala stödsystemet - inte minst föratt avlasta det individuellt anpassade, individuellt prövade, systemet sombehöver avlastas. Av den anledningen skulle man mycket väl ha kunnat tänkasig att moderata samlingspartiets ledamöter i utskottet hade ställt sig påsamma linje som folkpartister och centerpartister. I sakfrågan tror jag att viär överens, och det skulle inte förvåna mig om även resten av utskottsmajoriteten- den socialdemokratiska gruppen i långa stycken har liknande önskemål ochliknande uppfattningar. Sedan återstår egentligen bara den merutredningstekniska frågan: Skall vi göra det just på det här sättet och justnu? Jag har suttit och försökt bilda mig en uppfattning om vadde olika åberopade utredningarna som arbetar med frågor i närheten av detområde det här gäller egentligen sysslar med och vad man kan vänta sig avdem. Det är väldigt mycket, och det är delvis frågor som måste bli heltavgörande för hur den här väckta frågan skall behandlas redan påutredningsplanet. Jag är rätt säker om att skulle vi få en parlamentariskutredning med uppgift att undersöka frågan om garanterad minimiinkomst ochnegativ inkomstskatt skulle den utredningen bli tvungen att mer eller mindreajournera sig i väntan pä resultatet av pågående utredningar. Man kan knappastbörja utan att avvakta åtminstone en del av detta. Det är klart att man kangöra tekniska undersökningar etc. vid sidan av, medan man väntar, men väntamåste man faktiskt. Därför tycker jag att man i det här läget inte kan göramycket annat än hoppas att de som arbetar med olika bitar av komplexetskall skynda sig, så att vi verkligen får fram det underlag som redan ärbeställt och sedan kan gå vidare. Med dessa ord har jag velat motivera att jag- och jag tror atl det också gäller mina partivänner i - trots ettmycket starkt intresse för frågan i sak ändå utan svårighet finner mig kunnastödja utskottsmajoriteten i det ärende som just nu föreligger. HerrKARLSSON i (s): Såsom framförts från den här talarstolenhar frågan om en allmän socialförsäkring tidigare varit uppe till behandling iriksdagen. Visserligen är frågans historia här i ganska kort, menändå litet grand säregen. Frågan väcktes första gången , och den gångenförelåg två motioner från socialdemokrater. Frågan kom igen 1971, och dåväcktes två motioner: en centerpartimotion och en vpk-motion. har vi denåter tUl behandling . Hela den argumentering för att få en samlandesocialförsäkringsutredning som framförts av bl. a. i kanman återfinna i motionerna av från socialdemokratiskt håll. Vi är fulltöverens om att man blir tvingad att företa en sammanfattandeutredning. Motionerna remissbehandlades självfallet; deskickades till de stora, tunga instanser som brukar utnyttjas i dessasammanhang. Så gott som samtliga remissinstanser var överens om att frågan varför tidigt väckt. Man borde framför allt avvakta de pågående utredningar somberörde detta område. Dessutom menade man att en del tillsatta utredningar,som ännu inte hade börjat sitt arbete, borde få möjlighet att avlämna sinabetänkanden. Om nödvändigheten att företa en sammanfattande utredningär vi alltså helt överens - det är bara i fråga om tidpunkten för att tillsättadenna som våra uppfattningar skiljer sig. 1 debatten har låginkomstutredningen åberopats, och somalla känner till har en särskUd arbetsgrupp tUlsatts som skall försökautvärdera de resultat som låginkomstutredningen kommit fram till. Beträffandefrågan om de socialpolitiska åtgärderna har arbetsgruppen i en framställningtill socialministern framhållit bl. "Det socialpolitiska reformarbetet har syftat tilloch även fått tUl följd att allt flera behovsområden har kommit att täckas avsocialpolitiska trygghetsanordningar genom ett efterhand allt mera utbyggtsystem. Det rikt differentierade systemet av regler för olika socialpolitiskabidrag gör det emellertid svårt att i vissa avseenden överblicka systemetskonsekvenser beträffande rätten till bidrag för medborgare i olikasituationer. Den ovan nämnda uppsökande verksamheten kan här väntas ge vissapraktiska erfarenheter av brister i det nuvarande bidragssystemet. Det ärsamtidigt angeläget att en inventering företas, som har till direkt syfte attutröna de brister som kan finnas bl. a. i avseende på hur de skilda delformernai systemet passar samman." Man är medveten om atl det antagligen föreligger brister isystemet, men man vill tekniskt granska dessa. lade den20 en sakkunnig för att utreda dessa frågor. Här kommer man in på denproblematik som bl. a. berörde, att frågan är så kompliceradatt man bör avvakta de pågående utredningarnas resultat. Därefter skall man tareda på var det verkligen brister. Efter en sådan karlläggning tror jag att manhar fått en god start för en parlamentarisk utredning som ändå kommer att fåett mycket omfattande arbete. Jag nämnde inledningsvis att frågan har fått en någotsäregen behandling. På en vpk-motion har de borgerliga ledamöterna iutskottet stött sig i en reservation. Jag förstår mycket väl att representant för vpk inte helt kan ansluta sig till den reservationen. Visserligenär klämmarna i den borgerliga reservationen 1971 ochreservationen ungefär Ukartade - man vill ha en utredning som skall ta sikte på antingen en socialförsäkring eller ett system med garanterad minimilön. Men när man läser motiveringarna upptäcker man att det ändå finns vissa glidningar. slog man i reservationen fast: "Allmänenighet råder om att det sociala trygghetssystemet börförstärkas." I motiveringen i årets reservation finns inte en rad om behöver förstärka det sociala systemet. 1971 sade man; "Den sannolika höga andelen indirektskatt även på lång sikt skärper kravet på en garanterad inkomst." 1972 årsreservation men betydligt starkare understruket. Där säger man: "Samhällets stödåtgärder har byggts ut under en lång följd av år. Som ett resultat av denna utbyggnad och av andra samhällsåtaganden har skattetrycket, särskilt , skärpts. Inte minst de indirekta skatterna har ökat kraftigt i betydelse." Man får lätt en känsla av att det egentligen är skattesystemet som reservanterna vill komma åt med utredningen och inte en förstärkning av det sociala systemet. Jag har inte mycket mer att tillägga. Utskottsmajoritetenoch reservanterna är ganska eniga om att man bör få en utredningtill stånd; det är gången av ärendet som vi inte är överens om. Vi menar förvår del att den tekniska kartläggningen bör göras först sä att vi får reda påvar felen ligger, och därefter kan vi - om tekniska utredningen visar att detfinns skäl därtill - tUlsätta en parlamentarisk utredning. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrMUNDEBO (fp): Vi tycks i mycket vara ense om att det finnsett behov av att bättre samordna socialpolitiken än vad som är fallet . Enhuvudfråga är då; När skall en utredning häromIgöras? Det har sagts att man börvänta därför att det pågår andra utredningar; en ulredning som skulletillsättas nu måste bara ajournera sig. Den som inte vill få en fråga belyst kan säga så. Detpågår ständigt en översyn av olika delar av socialpolitiken. Skall vi vänta påatt systemet skall vara någorlunda färdigt, då får vi alltid vänta. systemblir aldrig färdigt, det måste ständigt reformeras. Men om man verkligen villfå frågan belyst, då är den rätta tidpunkten att göra det just . Vi måste få bättre underlag för fortsatt utredningsarbete,få olika alternativ för utformningen av den framtida socialpolitiken belysta.Om vi exempelvis kommer att gå över till en beskattning av flera socialaförmåner och därom torde vi komina att besluta - måste vi pröva hursocialförsäkringen fortsättningsvis skall utformas i ett sådant system. Hurskall t. ex. den framtida arbetslöshetsförsäkringen se ut, den framtidafamUjepolitiken etc? Och hur skall socialförsäkringarna utformas när vi omnågra år får en ny socialbalk? Just nu är rätta tiden att påbörja detutredningsarbetet, så att vi har materialet framme om , då vi skallbesluta om väsentliga delar av vår socialpolitik. Får jag sedan tillägga att i fickalldeles onödiga känslor då han läste reservationen vid utskottsbetänkandet.Bakom önskan om en samordning av socialpolitiken finns självfallet en strävanefter att socialpolitiken skall bli effektivare såväl administrativt sommateriellt, efter att den skall ge människorna en bättre trygghet än vadnuvarande system gör. FmMARKLUND (vpk): Den här frågans historia är kanske ändå interiktigt så kort som i redovisar. Redan på 1940-taletaktualiserade dåvarande kommunistiska parti ett socialpolitisktprogram där tanken på ett enhetligt socialförsäkringssystem var genomgående.Den framfördes då också i riksdagssammanhang. tycks ju frågan, i all enighet om betydelsen av ensådan här utredning, vara; Skall utredningen göras just nu? Man talar om attdet kanske blir nödvändigt att ajournera en sådan utredning medan andrautredningar arbetar fram sina förslag. Men när socialutredningen tUlsattes 1967pågick också en massa andra utredningar på det socialpolitiska området, och dehindrades inte på något sätt i sitt arbete av att det tUlsattes en utredningtill. Jag kan inte heller se att det skulle vara något hinder i ett sådant härsammanhang. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till 1:o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen av i Nennesholm m.fl. samt 3:o) motionen nr 448 av m. fl., och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då iNybro begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo debåda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekonlrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 29 antarreservationen av i Nennesholm m. fl. röstarja, den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitmotionen nr 448. Inbetalning av A TP-avgifter Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: i (c)anmälde att han avsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Härefter blev följande voteringsproposition uppläst ochgodkänd: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 29 röstarja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 19 Inbetalning av ATP-avgifter Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 30 ianledning av motion angående inbetalning av ATP-avgifter. HerrWESTBERG i (fp); Den motion som här behandlas berör endast enmindre del av det stora problemkomplex som företagens uppgifts-, uppbörds-ochavgiftsskyldighet utgör. Men även om det är en begränsad del av denproblematiken som det här är fråga om är den ändock enligt min mening av mycketstor vikt. Det är angeläget, som jag ser det, att vi relativt snabbt kanåstadkomma förbättringar på det här området. I motionen framhåller jag att inbetalningen av ATP-avgifterför många mindre företag utan större kameral organisation inte sällan utgör ett Inbetalning av A TP-avgifter problem.Ofta uppkommer besvärande eftersläpning av avgiftsinbetalningarna, då denfastställda preliminära avgiftssumman inte svarar mot det verkligaavgiftsunderlaget. Sådan eftersläpning kan bli mycket betungande vid enkonjunkturnedgång, då bristen på rörelsekapital kan bli utomordentligt besvärandeoch leda till allvarliga betalningssvårigheter och stundom - det har vi mångaexempel på medföra konkurs. Enligt min mening bör redovisningen och inbetalningen avATP-avgifter knytas till löneutbetalningarna och avgifterna betalas in tillfulla värdet vid uppbördstUlfällena , så att man på det sättetkan undgå dessa eftersläpningar som inte så sällan får utomordentligt svåraföljdverkningar. Det gläder mig att utskottet har ägnat motionen storuppmärksamhet och att man ställt sig positiv till de synpunkter som där kommertill uttryck. Det sägs i utskottsbetänkandet att utskottet "delarmotionärens uppfattning att inbetalningen av ATP-avgifter kan innebära ettproblem för många mindre företag och finner det angeläget att man så långt detär möjligt söker undanröja de olägenheter som nuvarande ordning innebär".Jag noterar detta uttalande med tillfredsställelse. Men sedan hänvisar utskottet till två utredningar ochsäger att vi skall vänta på dem. Det är utredningen om företagens avgiftspliktoch den s. k. avgiftsutredningen. Den förra utredningen har i sina direktivinte alls att behandla den här problematiken, och det har knappast helleravgiftsutredningen. Den utredningen pågår inom och hartill uppgift att framlägga förslag om överflyttning ifrån detta verk till delokala skattemyndigheterna av debitering och uppbörd av arbetsgivaravgiftertill den allmänna försäkringen m. m. Det är allt vad som sägs också idirektiven. Utredningen har alltså en mycket begränsad uppgift. Men är det nu så, som utskottet menar, att den utredningenkan ta upp den fråga som jag har aktualiserat i min motion, så är detutomordentligt värdefullt. vet jag, att den utredningen beräknas vara färdigföre årets slut. Men jag hoppas att den har en tidsmarginal som gör det möjligtatt verkligen ta upp den här frågan och föreslå någon lösning. 1 förhoppning om att det är fallet har jag inget annatyrkande än utskottet. HerrMARCUSSON (s):