prot · FV0920 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för den 1 och 2 innevarande månad, §2 Föredrogs frän ledamoten i lönedelegation iHuskvarna samt från suppleanterna i lönedelegationen iMalmö och inkomna skrivelser, vari dessa avsagt sig nämnda uppdrag. Medanledning härav beslöt kammaren dels att godkänna avsägelserna, dels att val aven ledamot och två suppleanter i lönedelegation efter respektive i och skulle anställasi föreskriven ordning, §3 Meddelande ang, plenum onsdagen den 16 febmari Jagfår meddela att arbetsplenum onsdagen den 16 febmari, som enligt den preUminäraplanen skulle börja kl, 10,00 eller 14,00, tar sin början kl, 14,00, Omskärpta bestämmelser om varsel vid avskedanden och permitteringar § 4 Om skärptabestämmelser om varsel vid avskedanden och permitteringar Herr inrikesministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 3 febmariintagna fråga, nr 47, och anförde: har frågat om jag är beredd att ta initiativ tUl skärptabestämmelser i syfte att stävja kringgåendet av varselbestämmelserna vidavskedanden och permitteringar genom att sådana åtgärder vidtas etappvis motmindre än fem anstäUda, varvid iakttagande av sådant varsel icke erfordras. Enligtvad jag inhämtat från torde en arbetsgivare, som avseratt minska sin arbetsstyrka med minst fem anstähda, enligt nuvarandevarselöverenskommelse vara skyldig att varsla om personalinskränknmgen, även omuppsägningarna eller permittering-arna av de anstäUda sker i etapper som varoch en berör mindre än fem anstäUda, Som jag upplyste i ett svar tUl herrLorentzon förta året har en arbetsgrupp med företrädare för ,, , LO och TCO tUlsatts för att stäUa sammanerfarenheter av varselöverenskommelsen och eventueUt föreslå ändringar i den.Jag ser därför för dagen inte anlednmg tUl något ytteriigare initiativ i denfråga har aktualiserat. Torsdagenden 10 febmari 1972 Omskärpta bestämmelser om varsel vid avskedanden och permitteringar (vpk): Jag vUl tackainrikesministern för svaret. Jag har stäUt denna fråga för att få diskutera nugällande bestämmelser rörande varselskyldigheten. Förhållandet är ju, sominrikesministern sade, att man är skyldig att varsla om antalet berördaarbetare är fem eller fler. Dennabestämmelse kringgås, och det har visat sig att företag företar avskedanden,permitteringar och uppsägningar i etapper. Som exempel på detta förfaringssättkan jag nämna att ett ganska stort företag i har avskedat elvaarbetare . avskedade man fyra arbetare ochföljande vecka fyra, så väntade man och avskedade därefterytterligare tre. Det är således elva arbetare som blivit avskedade mom loppetav en månad utan att man har ansett sig vara skyldig att varsla. Fränfackhgt håU gjordes invändningar i samtliga fall, och i det sistnämnda faUetansåg den lokala fackföreningen att mga som helst bärande skäl för avskedandenförelåg. Därför fördes frågan vidare till arbetsmarknadsnämnden. Företaget hari sin tur hävdat att de hade rätt att avskeda eiUigt § 32, Det står iavtalstexten att arbetsgivaren har rätt att anställa och avskeda.Arbetsmarknadsnämnden ansåg sig inte kunna göra någonting i detta faU, eftersomavskedandena inte berörde minst fem arbetare utan bara tre. FörhåUandetär således det att vUken arbetsköpare som helst i vårt land kan kringgå nu gäUandebestämmelser och avskeda praktiskt taget hur mycket folk som helst genom attgöra det etappvis. Inrikesministern säger att han har inhämtat uppgifter frånarbetsmarknadsstyrelsen som innebär att skyldighet att varsla föreligger ävenom avskedanden sker etappvis, men hur skall man i praktiken kunna kräva det?Den ena veckan gäller det ju bara att avskeda fyra personer, och då kan maningenting göra. Sedan väntar företaget det avskedarytterligare fyra, I det skedet skall ett ingripande ske, men då är det redanför sent. Jag anser under alla förhåUanden att den arbetsgmpp som är tUlsattskaU fä sådana direktiv att man kan få tUl stånd en effektivare kontroU ochäven en varselskyldighet när det gäUer färte än fem avskedanden. Det är min uppfattningatt det skall varslas om varje avskedande. Jag vet inte om det kan föreligga en sammanblandning, nämligen så attherr tänker på den varselskyldighet som förehgger enligtkoUektivavtalet. Det är ju en annan form av varsel än den som man har attiaktta enhgt den överenskommelse som jag har åberopat i mitt svar. Jaghar hos gjort en förfrågan om huruvida det aktuellafallet hade varit påtalat. Man kände där i varje faU inte på tjänstemannaplanettUl att det skulle ha förekommit fall av detta slag. Det kan måhända vara såatt det som talade om närmast gäller en toUcning avkoUektivavtalet, Hert (vpk); Den toUcning som inrikesministern gjorde av mitt anförande är interUctig, Det var fråga om uppsägningar och avskedanden i etapper. har ju arbetsgivaren rätt att säga upp folk, men i det sistafallet ansåg vi frän fackhgt håU att man inte hade någon motivering föravskedandena. Därför överklagade vi dessa hos arbetsmarknadsnämnden. sedan skulle pröva huruvida arbetsgivaren handlatriktigt i detta fall gav den bara beskedet att saken var avgjord i och med attdet inte föreligger någon som helst skyldighet att varsla ompersonalinskränkning när det gäUer mindre än fem anstäUda. InrUcesministern kanfå en kopia av det brev som vi fick från arbetsmarknadsnämnden. Omnu har den uppfattningen att man är skyldig att varslai alla sådana faU, så har denna uppfattning i varje faU inte kommit tUlarbetsmarknadsnämndens kännedom, I sä faU är det information som saknas, Idetta fall skulle man enligt inrikesministern och havarit skyldig att varsla om personalinskränkning, men arbetsmarknadsnämndenanser inte att så är fallet. Jag konstaterar att vi i sak är överens om att man inte skall kringgåifrågavarande bestämmelse genom att göra uppsägningar etappvis. Jag hoppas attdenna fråga skall bh föremål för granskning i det sammanhang som jag harhänvisat tUl i mitt svar. Överläggningenvar härmed slutad. Torsdagenden 10 febmari 1972 Ang.biljettpriserna i det svenska inrikesflyget § S Ang.biljettpriserna i det svenska inrikesflyget Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara ()i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 33, och anförde: har frågat mig om jag är beredd redogöra för min syn påbUjettpriserna i det svenska inrikesflyget mot bakgranden av dessa prisersbetydelse för regionalpolitikens utformning inte minst när det gäller , Flygetspelar en vUctig roU i vårt lands transportsystem, och dess utveckling gårsnabbare än för någon annan transportgren. Flyget ger också en trafikservicesom är av betydelse i regionalpolitiska sammanhang, AUmäntgäUer att det reguljära inrikesflygets priser uppvisat en förhåUandevis långsamökningstakt , Den senaste taxehöjningen skedde . Ifråga om prisstrukturen med särskUd hänsyn tiU de långa Norrlandsavstånden kankonstateras att taxan är utformad på ett sådant sätt att enhetspriset dvs.priset per kUometer sjunker med stigande avstånd. Enhetspriset för avståndet utgör /km, motsvarande för enkel resa - SundsvaU. Ang. biljettpriserna i det svenska inrikesflyget 980 kmutgör enhetspriset /km, motsvarande för enkel resa . En ca fem gånger längre sträcka medför således en sänkning tiU hälftenav enhetspriset. Linjeflygs genomförda prishöjning innebär enmarkering av taxans degressiva utformning genom att höjningen utformats som ettfast kronpåslag per biljett, oberoende av flygsträckans längd, TiU det anförda kan läggas att själva grundtaxan inte geren rättvisande bUd av de faktiska prisförhåUandena, eftersom nära hälften avdet reguljära flygets resenärer begagnar sig av olika rabattformer. Förflygbolagen innebär detta en prisnivå som i genomsnitt ligger ca 20 procentunder ordinarie pris. Avslutningsvis bör erinras om det utredningsarbete sombedrivs inom Linjeflyg och som syftar tiU en förhåUandevis genomgripanderevision av taxesystemet. Resultatet av detta utredningsarbete, som är mycketkrävande, förväntas framkomma detta år. Det är min förhoppning,att man under detta arbete skall finna det möjligt att komma fram till etttaxesystem, som med tUlgodoseende av de företagsekonomiska kraven kan pä ettmera långtgående sätt än tillgodose de regionalpolitiskaönskemålen om mera utjämnade flygpriser. Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret påmin enkla fråga. Bakgrunden tiU den är följande. När frågan om nedsättning av fraktkostnaden för varor frännorra stödområdet behandlades av vårriksdagen 1970, framhöll de norrländskariksdagsmännen i en motion att även kostnaderna för persontrafiken bordelindras, 1 motionen begärdes att rUcsdagen i skrivelse tiU regeringen skulleanhålla om en skyndsam utredning rörande möjligheterna och formerna för enväsentlig sänkning av kostnaderna för personbefordran på de längre sträckornainom landet och att förslag skulle framläggas redan tiU höstsessionen 1970,behandlade motionen välvUligt och framhöU hur önskvärt det varatt få ned kostnaderna även på resor tUl övre , Utskottet tiUstyrkteockså motionens kläm att skuUe anhåUa hos Kungl, Maj:t om en översyn.Av svaret häri dag ser vi att kommunUcationsministern delar uppfattningen atttrafikservicen är av stor betydelse för det regionalpolitiska arbetet, Alla vet att det har förts en väldig diskussion omflygpriserna. Så blir det aUtid när taxorna höjs. Linjeflyg har höjt priset nui dagarna. Det framhålls i svaret att höjningen har skett i form av ettkronpåslag per bUjett, Det är klart att man kan säga att det gynnar resenärernapå de längre sträckorna, men ä andra sidan missgynnas ett sådant område somGotland, som i regionalpolitiskt sammanhang är ytterst viktigt. Därför anserjag att det nu mäste göras en grundhg övensyn. Det mest hoppingivande i svaret finner jag i det sistaavsnittet, där kommunikationsministern upplyser om att Linjeflyg nu har föravsUct att göra en genomgripande revision av taxesystemet. Kommunikationsministernräknar med att förslaget skall kunna framläggas . Jag hoppasatt förslaget blir så genomgripande att flyget inordnas som en väsentligdel i de regionalpolitiska sammanhangen. Men då fordras att SAS följer efterLinjeflyg i det här avseendet. För vissa områden är SAS;s verksamhet av lUcastor betydelse som Linjeflygs, Så är fallet t, ex, i , Min förhoppning äratt vi i vårt långa land skaU fä sådana flygpriser att vi verkhgen kan säga attvi har ett folkflyg. Överläggningen var härmed slutad. Ang. det regional-poUtiska fraktstödet § 6 Ang, det regionalpolitiska fraktstödet Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 36, och anförde; har frågat mig, om jag viU medverkatUl en sådan översyn av anvisningarna för det regionalpolitiska fraktstödet attdet bättre tUlgodoser den tunga industrin i , Transportstödet har utformats med sUcte på att det skaU fåså regionalpolitiskt gynnsamma effekter som möjligt för näringslivet inom detallmänna stödområdet. Det avser sålunda transporter ut från och inomstödområdet för att gynna avsättningen av produkter från stödområdet. Det ärinrUctat på helfabrikat och mera bearbetade halvfabrikat för att stimuleravidareförädling inom stödområdet och inte för att bidra tUl en utveckhng sominnebär att råvaror och mera obearbetade halvfabrikat i ökad utsträckning försur stödområdet för att vidareförädlas på annat håU, Vidare har stödets storlekdifferentierats på ett sätt som i särskild grad stimulerar näringslivetsutveckling i de övre delarna av , I fråga om stödets mriktning pä helfabrikat och merabearbetade halvfabrikat innebär den gjorda avgränsningen att stödet spänneröver ett brett register av produkter som är betydelsefuUa från regionalpolitisksynpunkt. Inom järn- och stälsektorn omfattas exempelvis manufakture-radeplåt-, balk- och trådprodukter, vartUl räknas sådana produkter som bl, a,svetsade fartygsprofUer, inläggningsfärd igt armeringsstål och arme-ringsnät,färdigstäUda byggnadsdetaljer, svetsade balkkonstmktioner, gjutna ochfärdigpressade ståldetaljer och helförädlat kaUvalsat stål, I sammanhanget vUl jag framhåUa,att det självfallet aUtid uppkommer gränsdragningsproblem, när man på angivetsätt vill ge stödet en viss varumässig inriktning. Man bör emellertid varainförstådd med att, för det fall en successiv vidgning sker av detstödberättigade varuområdet till mer och mer oförädlade varor, stödet imotsvarande mån förlorar vad som bedömts väsentligt vid utformningen av stödet,nämligen att gynna vidareförädling inom stödområdet. Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på den här frågan. När det regionalpolitiskafraktstödet, som rUcsdagen beslutade om, kom till hälsades det bl. a. iNortbotten med verkligt stor tUlfredsstäUelse, Det betecknades som ettradikalt, klokt och riktigt grepp Torsdagenden 10 febmari 1972 för att eliminera de långaavståndens konkurrenshämmande effekter. Det är klart att riksdagsbeslutetsprinciper också gav industrin inom det här området ganska stora förhoppningar,men utan att överdriva kan man säga att en del av de förhoppningarna harförbytts i en viss pessimism. Låtmig som exempel nämna NJA, som faktiskt var det företag jag tänkte på när jagtalade om den tunga industrin. Låt oss se hur utfallet har bhvit. NJA:s kostnaderför frakter med tåg och bU uppgår tUl 12-15 mUjoner kronor , och manhade beräknat att man skulle kunna få ett fraktstöd som uppgick tUl 45miljoner kronor. Utfallet har emellertid bUvit ett helt annat; man har fåttungefär av vad man beräknat eller för1971, Man kan då fråga sig vad som är orsaken till att utfaUet blev sådant.Såvitt jag begriper beror det i mycket hög grad på de anvisningar som harskrivits i anledning av beslutet, och den toUcning som fraktbidragsnämnden göri de här sammanhangen, NJA har försökt hävda sina synpunkter på många sätt, bl,a. genom att överklaga fraktbidragsnämndens beslut - något som NJA gjorde utanstörte framgång, om konseljens besked är riktigt tolkat. kan man emeUertidläsa i tidningarna att fraktbidragsnämnden har ändrat sin uppfattning, och dethar väsentligt förbättrat NJA:s situation. Men, herr talman, jag tycker attdetta bara understi-yker nödvändigheten av att det görs en ordentUg översyn avde här reglema, så att de ger förutsättnmgar för fraktbidragsnämnden attverkligen få vägledning för sina beslut. Låtmig bara nämna ett exempel som förefaller mig egendomligt. Om man inomstödområdet fäUer ett träd och sedan gör plank och bräder av det utgår, såvittjag förstår, fraktstöd för dessa produkter om man i övrigt fyller normerna. Menom man i stäUet gräver ut malm ur malmfältens gmvor, fraktar ned den tUl NJAoch låter den gå igenom hela processen för att förädlas tUl balkar eller andraprofiler, utgår inget fraktstöd. Detta är, som jag uppfattar det, ologiskt ochobegripligt. Jag efterlyser därför ytterligare krafttag avkommunikationsministern för att förhindra att ett klokt och riktigtriksdagsbeslut förlorar i värde genom byråkratiska regler. Jag ber att få tacka försvaret. Jag vUl inledningsvis konstalera att det nu är andra året som vi harfraktstöd. Det har alltså mte funnits särskilt . Under det första åretanslog till fraktstöd; för äranslaget uppräknat till 42 mUjoner kronor. Det bevisar väl att vi verkhgenintresserar oss för denna nya verksamhet. HerrHäU tog upp NJA. Det finns anledning att poängtera några saker i anslutning tUlbehandhngen av deras överklaganden av fraktbidragsnämndens tidigare beslut. Ifråga om NJA gäller det att prövningen inom fraktbidragsnämnden successivt letttiU att ett vidare vamsortiment kunnat medges fraktstöd. Att beskeden dröjt iolika hänseenden beror på att det krävts kompletterande underlag för att kunnabedöma de ifrågavarande produkterna och bestämma om de skaU anses varastödberättigade eller inte. begärde NJA besked om varagruppernafartygs-, stålbyggnads- och verkstadsmaterial. Efter överläggningar medföreträdare för och sedan kompletterande uppgifter lämnats, kunde nämndeni meddela, att bl, a, "svetsat fartygsmaterial samtvalsat sådant så bearbetat att inbyggnad kan ske duekt i fartygen" varstödberättigat hksom stålbyggnadsmaterial i vUket fall det gällde alla avbolaget specificerade produkter. Även s, k, Plannja och Laminja bifölls. För verkstadsmaterial var beskedet negativt vad beträffarprodukten , Beträffande verkstadsmaterial i övrigt gav nämnden intebesked, eftersom man inte hade fått ett underlag som medgav ställningstagande.Här hade bolaget sålunda möjlighet att komma tiUbaka, Bolaget anförde besvär över fraktbidragsnämndens besluttill den del det innebar avslag. Besvären i vad avsäg verkstadsmaterialåtertogs dock senare av NJA, eftersom bolaget där hade möjlighet att återkommatiU fraktbidragsnämnden. Besvären avgjordes av Kungl, Maj:t i slutet av januaridetta är. Avgörandet innebar att regeringen avslog besvären i vad de avsågZinnja och visst valsat fartygsmaterial, som bedömdes ha aUtför ringabearbetningsgrad. Sedan bör det noteras att NJA kommitin med en ny framstäUning tUl fraktbidragsnämnden om förhandsbesked. Det gäUdedels en hel del tidigare ej anmälda produkter, dels produkter som man tidigarei brist pä underlag inte fått besked om. beslut i denna del kom i slutet avjanuari, dvs, ungefär som regeringens stäUningstagande till besväreni vad de avsåg de av nämnden tidigare behandlade varorna, Fraktbidragsnämndensbeslut innebär att ytterligare ett antal väsentliga produkter iNJA:s produktion nu får bidrag. Det gäUer olika slag av vidarebehandlat valsatstål. Häri kan ingå ytterhgare fartygsmaterial och ohka verkstadsprodukter. Jag har redogjort för detta ganska utförligt, eftersom jaghar en stark känsla av att reaktionen på vissa håU mot regeringens avgörande ibesvärsfrägan har grundats pä oklarhet om vad detta avgörande avsäg ochsamtidigt kanske på bristande kännedom om den utvidgning av det stödberättigadesortimentet som fraktbidragsnämndens ungefär samtidiga beslut har inneburit. Ang. kostnaderna vid återfående av körkort, som återkallatspå grund av sjukdom Överläggningen var härmed slutad, §7 Ang, kostnaderna vid återfående av körkort, som återicallats på grund avsjukdom Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 38, och anförde: har frågat mig om jag är beredd attmedverka till att den som önskar fä sitt körkort tiUbaka, vilket återkaUats pågrund av sjukdom, medges viss lättnad i kostnaderna för återfåendet. Den somfått sitt körkort återkaUat på gmnd av sjukdom kan enhgt 2 protokoU 1972. Om förstärkning av isbrytarkapaciteten i 33 § 5mom, vägtrafikförordningen sä snart sjukdomen upphört ansöka om återfående avkörkortet eller, eUer mera förflutit från återkallelsen, om erhåUandeav nytt körkort. Det är endast i det senare fallet som sökanden fårkostnader för förarprov och expeditionsavgift för körkort. Jag viU isammanhanget erinra om att medellös person är fri från avgift för erforderligexpedition. Frågor om återfående av körkort m, m, behandlas förnärvarande av trafikmålskommittén, som beräknas framlägga förslag underinnevarande år. Jag ber att få tackakommunikationsministem för svaret på min enkla fråga. De människor som har kontaktat mig i den här frågan ärsädana som menar att de oförskyllt har förlorat sitt körkort med anledning avsjukdom. De anser det inte rättvist att de behandlas pä samma sätt som de somhar gjort sig skyldiga tiU sådan trafikförseelse som rattfylleri, vårdslöshet itrafik osv, och av den anledningen har förlorat körkortet. Det gäUer jumänniskor som har haft sitt körkort indraget i mer än ett är, och när de bhrberättigade att försöka få det tillbaka behandlas bägge kategorierna på sammasätt i många fall. Kommunikationsministern har här talat om, att om man ärmedellös kan man befrias från avgift för erforderlig expedition. Det är ju ännuomöjligt att ge kostnadslättnad för ny övningskörning, som jag är medveten ombehövs i flera faU, eftersom körskolorna ligger i privata händer. Men minförhoppning är att trafikmålskommittén i varje faU skaU komma fram tUl genereUbefrielse från avgift för erforderlig expedition, sä att de här människornakänner sig mera rättvist behandlade. Kan man nå längre i den kommittén, är detgivetvis ännu bättre. Jag ser med förväntan fram emot vad trafikmålskommitténhar att säga i sitt förslag , och jag ber att fä tacka än en gångför svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Om förstärkning av isbrytarkapaciteten i Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 42, och anförde: har frågat mig om jag avser attförelägga årets riksdag proposition med anledning av hamnutredningens förslagangående förstärkning av isbrytarkapaciteten i . Remissbehandhngen av hamnutredningens avlämnadebetänkande Vintersjöfart har avslutats. Vad som kan bli resultatet avden fortsatta beredningen av ärendet är det ännu för tidigt att uttala sig om. HertSELLGREN (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, även om detsaknade varje drag av tUlmötesgäende av min begäran. Frågan är i aUa fall mycket angelägen och brådskande.Redan i hamnutredningens betänkande, som avlämnades , betonadesdet angelägna i att ett principbeslut fattades möjligt avseende denframtida vintersjöfarten utmed den nordliga delen av ostkusten. Ett av skälenhärtiU var att leveranstiden för en ny isbrytare är omkring . har också i sina petita för kommandebudgetär anmält att det i sin femårsplan räknat med anskaffning av ytterligaretvå havsisbrytare, varav en på 22 000 hästkrafter och en på 12 000 hästkrafter.Läget är aUtså det, att behandlingen av den här frågan uppskjuts iriksdagen, så fördröjs realiserandet av den målsättning som såvälhamnutredningen och som berörda delar av näringslivet är enseom. Det här är en lokaliseringsfråga av mycket stor räckvidd.BottenvUcs-industrierna behöver för sin planering ett svar pä frågan.Härnösand-Kramforsområdets näringsliv befinner sig i en särskilt brydsamsituation genom den ur dess synpunkt hksom ur lokaliseringssynpunkt negativabehandhng som det området fått i utredningen. är ändå i sitt remissyttrande betydligtmera positivt. Verket vUl bland vinterskeppningshamnarna även innefatta eneller ett par hamnar i Härnösandsomrädet. SkaU målsättningen håUas måste enhgt min mening styrktav flera remissinstanser en proposition läggas detta är. Kan dä intestatsrådet ge någon anvisning angående frågans beredning i kanshhuset som kanvara vägledande för aUa som intensivt väntar pä ett besked? Det ligger i sakens natur - vilket jag ärsäker på att också är väl medveten om - att man under pågåenderemissbehandhng icke tar stäUning vare sig från statsrådets eUer från någonannan ansvarigs sida. Det får räcka med det svaret, som också var det innehåUmitt ursprungliga svar hade. Om förstärkning av isbrytarkapaciteten i HenSELLGREN (fp): Man måste väl böja sig för det. Jag har dock haft denuppfattningen att en fråga om tidpunkten för en propositions avlämnande brukarkunna besvaras på ett ungefär, särskUt i sådana faU dä inte frågan äravhängig av behandlingen t. ex. i statsverkspropositionen. Därför är jag htetförvånad över den tystnad som statsrådet här iakttar. Utredningen och taxi lämnades , ochproposition väntas i vår. Den utredningen var i långa stycken merkontroversiell. I fråga om vintersjöfarten föreligger ju en i de väsenthgasteavsnitten enig utredning. Vi vet också att för att nå de uppstäUda målen bör enligtexperterna en ny isbrytare levereras 1975 utöver den som kommer 1974 och enannan 1976, Beställningen av den första skulle då i Ang. informationen om höjning av priset på SJ:s månadskort understryker i sitt remissvarangelägenheten av att den större isbrytaren bestäUs 1972 och den mindre1973/74, Detta visar angelägenheten av att man kan få ett tidsschemasom håller. För att skall kunna ta stäUning tUl medelsanvisning inästa års stat borde principbeslut fattas innevarande är. Själva principbeslutethar kanske den största betydelsen för industrins möjligheter tUl planering. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang, informationen om höjning av priset på SJ:smånadskort