prot · FV0979 · 1972-12-31 00:00:00 — Utskollelsäger på s. 4 i utskottsbetänkandet, "att arbetsavgivaravgifternadebileras och inbetalas kollektivt, att registrering av inbetalda avgifter intesker individuellt för vafie försäkrad och att del på grund härav inte ärmöjligt atl åstadkomma absolut överensstämmelse mellan inbetald avgift ochtiUgodoförd pensionspoäng utan att äventyra de stora fördelar som är förenademed tilläggspensioneringens enhetliga uppbyggnad". Då måste jag ställa denfrågan: Hur är det möjligt atl beräkna pensionspoäng för alla som kommer upp iinkomst över elt basbelopp när man inle på samma sätt kan beräkna pensionspoängför korttidsanställda som inle kommer upp lill en inkomst överstigandebasbeloppet? ]'öt dessakorttidsanställda kan man beräkna en avgift i proportion till den tid dearbetat. Med den teknik som man numera har borde del inle vara några störresvårigheter att beräkna pensionspoäng även för de korttidsanställda. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen i sade att det här ofta rör sig ommänniskor med låga inkomster. Vi har i reservationen framhållit att detta intei och för sig är ett problem särskilt för heltidsarbetande låginkomsttagare.Att de arbetstagare som det här gäller ofta har en låg inkomst hänger sammanmed att de inte arbetar hel tid. Vi menar att det finns anledning att för dessagrupper beräkna pensionspoäng i förhållande till den lid vederbörande hararbetat. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillreservationen vid socialförsäkringsutskoltels betänkande nr 24. Den här frågan har, om jag inle är felunderrättad, varit uppe till diskussion och därvid ingåendebelysts från olika sidor. Jag tänker därför inte nu gå in på alla detaljer ochallt som sagts. Det finns ju atl läsa i protokoll.Speciellt behandling gav en mycket ingående belysning av frågan. Jag vill bara konstatera atl det är med förväning man märkervilket intresse de borgerliga partierna visar för att få till stånd ändringar iATP-systemet. Man frågar sig osökt vad de borgerliga partierna här egentligenär ute efter. Det är inget tvivel om vad var ute efter i denfråga som vi behandlade. Man vill helt enkelt från de borgerligas sida pånågot sätt få hål på ATP-systemet. De mofioner med förslag om ändringar och lUlägg i denuvarande reglerna som framförs motiveras genomgående med att förslagen väcks isyfte att ernå förbättringar för vissa grupper, små eller stora. Naturligtviskan en del av dessa förslag verka vettiga och ägnade attåstadkomma större rättvisa. Tittar man litet närmare på förslagen finner manemellertid att de snarare skulle medföra större orättvisor. ATP-reformen är den viktigaste och rikligaste reform somgenomförts i modern tid. Den kom tUl efter ell mycket långt, noggrant ochskickligt utredningsarbete. Reformen föregicks av en mycket intensiv kamp frånden samlade arbetarrörelsen. Vi skall inle glömma dessa fakta. Mot denna bakgrund och med den vikt som vi måste tillmätaATP-systemels geniala uppbyggnad hävdar jag att vi måste vara försiktiga medatt göra förändringar i systemet. Inga viktiga förändringar får göras utan attde föregås av mycket ingående överväganden och diskussioner och detta inte barahär i utan även bland dem som ytterst äger fonderna och satsatpengarna där. Jag vill i det här sammanhanget hävda att om vi iframtiden skall göra förändringar - det är klart att det kan komma att finnasanledningar lill det - som innebär ökade kostnader, måste vi se till att detblir motsvarande inkomstförstärkningar i AP-fonderna. iVikmanshyttan sade här något om höjning av avgifterna, och jag fattade detnästan så att han inte alls skulle ha någonting emot att höja avgifterna från10 lill jag vet inle om det är rält uppfattat. Man brukar oftast hävda att AP-fonderna med sina mångamiljarder gott och väl klarar de här ulgiftshöjningarna. Men när man hävdar detanser jag all man är ute på farliga och otillåtna vägar. AP-fonderna är intebara medel som skall utdelas till oss och andra när vi blir tillräckligt gamlaeller kanske tillräckligt sjuka. Fonderna är i mycket hög grad löntagarnas ochsamhällets gemensamma sparande, vilket vi skall använda tUl investeringar, intebara investeringar i bostadsbyggande utan enligt min mening också investeringari företag. AP-fonderna är medel som vi skall kunna sätta in iföretagsinvesteringar och som skall utgöra grunden liU enproduktion som skall ge oss de varor och de tjänster som vi kommer atlefterfråga, när vi blir gamla. AP-fonderna skaU enligt mitt sätt atl se iframliden ge löntagarna och andra delägare det är inle bara lönlagarna som ärdelägare - i fonderna möjligheten att genom valda ombud förvalta en del av denekonomiska makten i . Det skall ge oss, speciellt dem som jobbar ochlämnar in medel fill fonderna, möjlighet tUl inflytande. ATP-reformen med AP-fonderna har varit och är vUl jagpåstå den verkligt stora jämlikhelsreformen. Det kommer den all bli i fortsättningenockså, om vi ser tUl att inte aUlför slora ingrepp görs i fonderna. I den till utskottels betänkande nu fogade borgerligareservationen begär man en reform av ATP-reglerna tUl förmån för vissa deltids-och korttidsanställda. Man hävdar att deltids- och korttidsanställda drabbasnegativt av de regler som gäUer för inbetalning av avgifter. Jag vill i varjefall i vissa delar hävda motsatsen. Det har anförts många exempel förut. Jagskulle vilja nämna etl exempel. I många fall är deltidsanställda förmånligare behandladeän heltidsanställda. ATP-reglerna ger ju i fortsättningen möjlighet för allaatt jobba och förorsaka inbetalning av avgifter i maximall . Det vanligaförhållandet kommer väl att bU alt heltidsarbetare inbetalaravgifter under . De manliga har värnplikt och de kvinnliga har iaUrnänhel annat för sig under en del år. I vafie fall blir det inte förså värst många, men tror jag blir vanligt. De allra flesta kommer attlämna helårsbidrag tiU fonderna under många fler år än som egentligen ärnödvändigt för atl få full pension. Den kategori som reservationen nu ömmar för är och kommerväl också atl i största ulslräckning utgöras av gifta kvinnor. Dekommer normalt att arbeta heltid största delen av de här 50 åren. Men en del avdem kommer, även det med stor säkerhet, alt avhålla sig från arbete eller atl arbetadeltid under kanske 20 å . Det kommer att innebära alt en stor del av demgenom delvis deltidsarbete, delvis heltidsarbete kvalificerar sig för vad jagviU kalla för hel ATP, kanske genom att bara arbeta heltid och deltid 15år. Jag tycker att del här är en klar förmån, och jag tror att del gällermånga. Jag tycker inle heller att del är fel. Hela ATP-systemet är ettfördelningssystem, och vi kommer aldrig alt få millimeterrättvisa i det, ochjag tror inte atl vi skaU eftersträva del. Det är ett solidariskt system som viskaU hålla på. Jag viU aUtså med fog påstå atl den här kategorindeltidsarbetare får en fördelaktig behandling. Heltidsarbetare kommer atlinbetala mycket mer avgifter utan alt få bättre förmåner. I varje faU är detklart atl någon mUlimeterrätlvisa kommer vi aldrig atl uppnå med systemet, ochdet vUl vi inte heller ha. ATP är byggt på solidaritetens grund, och jag hoppasatt det inte skall bh någon ändring i detta. Med vad jag här har sagt viU jag inte påstå atl ATP ärhelt oantastligt, 4* protokoU 1972. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen Utvecklingeni samhället kan naturligtvis göra förändringar nödvändiga. Men jag vill absoluthävda att de förändringar som man här vill åstadkomma långtifrån bör geanledning till någon utredning eller förslag i nuvarande läge. Med hänvisning till del anförda vill jag, herr talman,yrka bifall till utskottets hemställan. i (c): Del finns ingen anledning alt nämnvärt drygaut denna debatt, men låt mig bara ge några korta kommentarer tUl vad herrLindström yttrade. undrade vad vi var ute efter. Låt migdärför upprepa vad jag försökte framhålla i mitt tidigare anförande, nämligenatt vi är ute efter all försöka förbättra för de sämst ställda inomATP-systemet. Vi utgår från den situation som dessa människor befinner sig iinom systemet, och som innebär atl de avgifter - jag upprepar det än en gång -som inbetalas inte ger motsvarande förmåner. Vi vill komma tUl rätta med detproblemet. Vi är alltså inte ute efter att skjuta sönderATP-systemet, som vissa vill göra gällande, utan vi vill förbättra tryggheten idetta system. Det skulle vara glädjande om den politiska viljan fanns för attuppnå detta mål. FrökenBERGSTRÖM (fp): Det är mycket intressant atl höra herrLindström först nästan magistraU tala om alt ATP-systemet är etl solidarisktsystem som vi måste hälla på men minuten efteråt tillägga atl systemet inle ärhell oantastligt, och atl det kan tänkas atl man måsle vidla förändringar. Mende förändringar som föreslås går enligt hans mening definitivt inle attgenomföra. Det skall bli intressant atl se när man från socialdemokratiskt hållkommer fram till samma insikt som vi reservanter har och då kommer atlmedge att della är en bra sak. Vi har sett exempel på en sädan utvecklingtidigare. Etl par saker i anförande vill jag gärnakommentera. Han gör för det första gällande alt om vi skall vidla förändringarnågon gång så krävs en motsvarande inkomstförstärkning. Jag kaninte se annat än att vi har denna av omtaladeinkomstförstärkning med hänsyn tiU att alla korttidsanställda betalar inATP-avgift i förhåUande lill den del av året som man har varit i arbete menutan att man får en motsvarande ATP-poäng. hävdar vidare atl det är fråga omlöntagarnas pengar. i var visst inte lika övertygad omdet. Jag kan väl gärna säga all om vi skall ha uppfattningen atl det är frågaom löntagarnas pengar, varför är det inle då fräga om dekorttidsanställdas pengar? Det tycks bara vara de heltidsanställda som i såfall räknas lill lönlagarna. Vidare säger atl ATP-systemet skall ge allasom lämnar medel till fonden inflytande i detta sammanhang. Jag undrar hur dekortlidsanstäUda, som lämnar medel till fonderna, upplever detta. Någotsärskilt inflytande har de inle och del är tydligen inte heller meningen att de skallfå del. Sedan säger , tydligen sorn tröst för mångasom arbetar på deltid en stor del av livet, att det finns möjlighet att betalain ATP-avgifter till fonderna under . Det innebär att om man arbetar från17 års ålder till den nuvarande folkpensionsåldern så har man betalat inavgifter . Som jag nämnde i milt förra anförande är det emellertid såatt många av dem som arbetar deltid inte har möjlighet atl arbeta heltid mer änkanske , i vafie fall inte under så lång lid sorn , en lid som detkrävs för atl man skall få full ATP-poäng i förhållande lill inbetaldaavgifter. För dem måste det kännas som en myckel klen tröst alt de harmöjligheter att betala in avgifter tiU ell ATP-syslem under utan attkunna få någon ATP-pension. Det stämmer enligt min mening myckel dåligt medtalet orn solidaritet som presterat här tidigare. i hävdar att man är uteefter att få fullständig rättvisa i ATP-systemet, atl avgifter och förmånerskall helt stämma överens. Jag hoppas verkligen inte att är uteefter delta. Skulle man ha en sådan överensstämmelse, skuUe vi inte kunna gesjukpensionärerna de förmåner som de nu har. Det är något som enligt rninmening är en mycket viktig del av ATP-systemet och som vi bör slå vakt om. Enperson som har betalat in avgifter och sedan bUr sjuk ochdärför får sjukpension, erhåller i det närmaste full ATP. Han eller hon harabsolut inte betalat in avgifter som överensstämmer, på det sätt som här avses,rned förmånerna. Fröken hävdar atl jag påstått alt ATP-systemetär helt oanlaslligl. Systemet är - jag vill understryka det på nytl - en välgenomförd och väl genomtänkt reform och den kommer atl förbli så. Naturligtviskan, sade jag vidare, utvecklingen göra alt del behövs ändringar i systemet,men jag tillade att vi bör vara försiktiga med alt vidta ändringar därför atlsystemet då kanske blir förstört i andra avseenden. Det gäUer här löntagarnas pengar. Det är väl inget tvivelom att när vi genomförde ATP, så innebar reformen att löntagarna fick minskademöjligheter att få ut mera i lönepåsen. All detta skulle bli följden var nog deallra flesta klart medvetna om liksom om att det var till fördel genom att ATPär ett sparande som samhäUet och de som rår om AP-fonderna har nytta av. Jagtror också alt del är rikligt atl spara på detta sätt. Jag har här bevisat, fröken , att deltids-ochkorttidsanställda i mycket stor utsträckning rent av får en fördelaktigarebehandling med nuvarande ATP-system. Vi kan aldrig få fram enmillimelerrältvisa. Om vi skulle ändra systemet i enlighet med nu gjordaframställningar, skulle flera orättvisor uppstå på annal håU. Del bör kanskehär poängleras att alla får lika stor rätt tUl ATP-poäng, eftersom allt mantjänar utöver basbeloppet ger poäng. Vid skrivningen av reciten har en olycka skett. Där ståratl den som fiänar inte har något ATP-grundande belopp, men hanhar faktiskt tjänat 400 utöver ATP-beloppel, varför han får poäng för detta. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen Däromföreligger inle någol tvivel. Man beliöver inte arbeta heltid under , frökenBergström. Det räcker med att man har ATP-grundande belopp under . under 15 av dessa arbetat full lid och haft ennågorlunda hyfsad lön, blir man berättigad till en lika god pension som den fårsom arbetat under med ungefär samma lön. Fröken (): säger atl det solidariskaATP-systemet är uppbyggt så all även sjukpensionärer som inle hela denerforderliga tiden inbetalat sina avgifter utan kanske endast betalat undernågol år ändå kan få ATP-pension. Ja, del är jag medveten om. Men meningen ärinte atl endast korttidsanställdas avgifter skall gå till detta, utan del ärstorleken i hela avgiftsuttaget, som ger oss garantier för att de som drabbasav sjukdom och inle kan betala in ATP-avgifter under längre lid, ändå skallkunna få en pension. Häri Ugger en riklig solidariletstanke i systemet. Del ärjag överens med om. påstår all han bevisat atl korttidsarbetandebehandlas väl med nuvarande ATP-system - jag tror t. o. m. all han sade att debehandlas bättre än andra. Jag har inte kunnal uppfatta motiveringen för dettapåstående men jag skall läsa protokoUet ordentligt för atl se vad jag kan få utdär. säger att skrivningen blivit fel iutskottsbetänkandets recit. Men en person .som haft en inkomst på 7 500 kronorskaU inle få någon pension på det beloppet i det faU som återgivils och somgäller en deltidsarbecande som arbetat av året. Från inkomsten drarman motsvarande andel av basbeloppet, dvs. Därigenom får man framen inkomst på , en siffra som ligger under basbeloppet. Del bliralltså ingen pension för denna inkomst. Däremot inbetalas motsvarande ATP-avgift. Jag erkänner atl jag gjorde en felsägning när jag sade atlman behöver ha heltidsarbete under för att få full pension. Det ärriktigt alt man måste ha en ATP-grundande inkomst . Menför dem som arbetar kortlid blir givelvis den eventuella ATP-poängen man fårför liten i förhållande till den lid av året man arbetat och i förhållande tillden ersättning som är vanlig för ifrågavarande arbele. Såväl i föregående som i detta ärende har delframförts från denna talarstol så många påståenden, funderingar och förslagtill ändringar som bottnar i en ganska häpnadsväckande okunnighet om helaATP-systemet. I anledning av detta kunde jag inte låta bli att ingripa idebatten, alldeles speciellt när fröken i sitt senaste inläggdiskuterade vad som står i reciten. Låt mig slå fast alt så snart en inkomst överstigerbasbeloppet med aldrig så litet basbeloppet är och i recitenslår 7 500 -har man en pensionsgrundande inkomst. Här har tyvärr insmugit sigett fel i reciten, som jag observerade när jag läste den. Om frökenBergström tittar vidare på vad de gäller. ser manall del är avgiftsunderlaget. Arbetsgivaren har rätt alt för enfiärdedelsanställd dra en fjärdedels basbelopp från den samlade årsinkomsten,. Jag tyckte myckel noggrant redogjorde föratl den korltidsanställde hade en förmånUgare stäUning i ATP-systemet. Det hartydUgen inte riktigt gått fram till fröken . Jag skall försöka ta deten gäng tUl, så får vi se om det har fastnat förlåt något bättre. Om en person arbetar under och tjänar bara 100kronor över basbeloppet det innebär alt han kanske har enfjärdedelsanställning, eller inte ens så mycket - så har han för vart och eltår fält ATP-poäng. De räknas ända till hundradels poäng, men bara det atl hanhar poängår i systemet räcker. Om han sedan arbetar heltid, blir de 15årens grundläggande för pensionens storlek, beroende på att det är de 15bästa åren som avgör medelpoängen när pensionen skall räknas ut vid dettillfälle han går i pension. De 15 andra åren, dä han har haft kanske 0,01poäng genomgående, får han ändå räkna sig till godo för att få hel pensionefter . Jag hoppas att jag med della kanske något tekniskaresonemang kunnal klargöra all det är en obetydlig poäng man behöver för att fåett poängår. Detta kan medföra att en deltidsanställd får en lika hög pension,som sade, som en person som stått i fullt arbete 35, 40 ellerkanske och haft kanske 4 poäng hela vägen i genomsnitt. Fröken hade också några funderingar överavgifterna, varför man infe kunde redovisa dem ordentligt individuellt. Men delär ju delta som ligger i hela systemet. Arbetsgivaren räknar ut hur mångaheltidsanställda han har haft. Däri ingår också lolftedelsanstäUda,halvtidsanställda osv. Han kommer fram till elt antal heltidsanställda, ochlika många basbelopp äger han rätt att dra av från den samlade lönesumman. Hanbetalar avgiften på det sättet. Men på skattsedeln får löntagaren reda på vadhan har för poäng, för där anges den pensionsgrundande inkomsten. Jag tror inte att detta som stär i utskottsbetänkandetbehöver välla så mycket bekymmer om man först och främst läser det ordentligt.Men det kanske inte räcker helt. Man kanske även bör veta litet om hur systemetfungerar. Jag yrkar bifaU, herr talman, tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 24. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen FrökenBERGSTRÖM (fp): Det är beklagligt att ända till nuhar låtit en felaktighet stå orättad i utskottsbelänkandel. Det hade varitmöjligt att rätta tUl del när vi behandlade frågan i utskollel. Men detförändrar inte saken. Hade det angivits etl lägre belopp där skulle det ändå hainneburit atl arbetsgivaren fått betala en ATP-avgift som svarade mot den tidvederbörande arbetat utan alt motsvarande pension skulle utgå till den somutfört arbetet. Jag kan förstå vad avser när hon säger att de korttidsanställda är gynnade, men jag kan inte hålla med om alt de faktiska Deltids- och kort-tklsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen förhållandenaskulle innebära att vederbörande är gynnade. Bestämmelserna innebär atl denkorttidsanställde är gynnad under förutsättning att han kunnat arbeta under 30år och under hela har fått tUlgodoräkna sig någon ATP-poäng, vilketär långt ifrån säkert så som systemet nu fungerar. När det sedan gäller möjligheten för korttidsanställda attfå ATP-poäng redovisade i förhållande till arbetstiden vidhåller jag mintidigare uttalade uppfattning atl en deltidsarbetande bör kunna få sammaredovisning av sin pensionsgrundande inkomst och ATP-poäng på skattsedeln somen heltidsarbetande arbetstagare får. Först vUl jag säga till fröken attanledningen lill att jag inte har påpekat denna felaktighet tidigare är att jaginte deltog i utskottsbehandlingen på grund av att jag var ledig från riksdagenvid den tidpunkten, att jag inte var med vid justeringen och att jag av skildaorsaker har läst ärendet alldeles innan behandlingen i kammaren började. Detkan väl inte innebära något tokigt att jag lar upp den felaktigheten idebatten, och jag tycker att det är lämpligt att den uppdagas vid någottillfälle. Att sedan fröken , som både suttit på ärendet och varit medi debatten etl tag, inte har uppläckt felaktigheten är jag den första attbeklaga. Hade hon uppläckt den hade vi sluppit föra denna debatt. Kvar ståremellertid att det här finns en ren felaktighet. Fröken anförde att del betalas avgift även fördem som fiänar mindre än basbeloppet. Låt mig slå fast alt det inte finns någonsom inte får pension om han har inkomster över den pensionsgrundande inkomsten- även om det inte har betalats in ett öre från arbetsgivaren. Ingen går misteom sin rätt, det tror jag ändå är det mest väsentliga i hela den här frågan.För dem som haft inkomst under basbeloppet har vi folkpensionsbeloppet somgrund. Folkpensionen räknas ut pä basbeloppet i dagens läge avbasbeloppet, som är . Det är grunden. Det man sedan fiänar, utöverbasbeloppet, blir den pensionsgrundande inkomsten. Fröken för två debatter på något sätt. Hondiskuterar även det ärende som redan är behandlat och i vilket beslut fattats idenna fråga, det som gäller just kvinnornas rätt att tillgodoräkna sigATP-poäng. Vid det tillfället blandade man samman ATP-poäng och pensionsår. Denfrågan är alltså redan avgjord av . diskuterar vi just dekorttidsanställdas ställning i sammanhanget, och vi borde kanske begränsa osstill det. FrökenBERGSTRÖM (fp): För att böfia bemöta det senaste förstår jaginte var har fått det ifrån att jag diskuterar ett annat ärende ändet vi behandlar. Det har jag definitivt inte gjort. Jag vill bara göra två invändningar. Den felaktighet somfinns i utskottsbetänkandet återfinns i elt exempel som ger en beskrivning avsystemet. Eien orättvisa som vi har påtalat kan emellertid inte bortförklaras med atl det skulle stå en felaktig siffra, utan den orättvisan När argumenten böfiar tryta säger att ingen gärmiste om sin rätt; alla som har en pensionsgrundande inkomst får pension, ävenom inte avgiften skulle vara inbetald. Man tänker därvid på sådana fall där enförsumlig arbetsgivare inte betalat in avgifterna för sina anställda. Det äraUdeles självklart atl en arbetstagare inte skall bli lidande på grund avsådana försumligheter. Det har strängt taget inte med denna debatt att skaffa. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Vikmanshyttanm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkringsulskottels hemställan ibetänkandet nr 24 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av' i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; betänkande nr 25 i anledningav motioner angående förutsättningarna för rält till studiemedel betänkande nr 25 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 25 i anledning av propositionen 1972:29 angående institutet försocial forskning jämte motioner. Maj:t i propositionen1972:1 bilaga 10 (punkten E 58, s. 391 -392) beräknat medel för nedannämndaändamål hade Kungl. Maj:t i propositionen 1972:29 under åberopande av utdrag av statsråds- protokolletÖver utbUdningsärenden föreslagit att 1. godkänna vad i propositionen förordats rörande , 2. bemyndigaKungl. Maj:t att vid institutet inrätta en professur i arbetsmarknadspolitiki Co I, 3. för /73 under åttondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av I . Rörande institutets verksamhet m. m.hade i propositionen förestagits i huvudsak följande.