prot · FV0978 · 1972-12-31 00:00:00 — Då skulleman inte behöva riskera alt forskningen gick i loppar och dalar beroende påutredningar, utan den skulle bli en nödvändig och viktig del av de olika sektorernasverksamhet. Inom forskningsberedningen har diskussioner förts omdetta, och alla har i stort sett ställt sig positiva lill grundtanken. För atlfå en bild av hur det skulle gå till har beredningen tagit upp olika sektorertill behandling. Vi har haft förberedande diskussioner om försvarsforskningen,den sociala forskningen, den pedagogiska forskningen och planerandet avkriminalvårdsforskningen. Vi har fört omfattande diskussioner sedanforskningsberedningen initierade detta sektoriella länkande på olikasamhällsområden, som är riktigt och viktigt; vidare anordnas hearings ochdiskussioner med representanter för dessa olika samhällsområden. När del gäller de mera långsikliga problemen upplever mansig nästan som decentralist, när man märker den starka tro på encentralplanering av forskningsverksamheten som framskymtade i delar av herrarNordstrandhs och anföranden. Jag har närmast den uppfattningen attforskningsberedningens roll skulle vara alt rikta blicken längre framåt mot dei verklig mening långsikliga problemen. Därför tog vi inomforskningsberedningen pä ett tidigt stadium upp framtidsstudierna. Club ofRonie, som har vunnit stor internationell ryktbarhet, har be.söktforskningsberedningen för en diskussion; vidare har vi tillsalt en arbetsgruppom framtidsstudier, som inom en inte aUtför avlägsen framtid kommer med sinanalys. Vi hade en diskussion om Massachusett.sstuilierna beträffandeLimits of growth - tillväxtens gränser för att se vUka konsekvenser det kundeha för del. Vi har fått mycket intressanta diskussionsinlägg avprofessorerna . , och andra. Det har varit naturligtatt la upp denna mycket långsiktiga problemalik inom ramen förforskningsberedningen. Vi räknar med att kunna lägga fram etl utförligtmaterial på området till vägledning för den allmänna debatten och tillvägledning för statsmakternas fortsatta handhavande av dessa frågor. Den andra saken som jag känner myckel varmt för är atlinte åstadkomma någon superplanering av enskilda forskningsanslag ulan att fåfram någorlunda hållbara kriterier för avvägningar inom forskningspolitiken.På den processen blir det visserligen aldrig någon definitiv lösning. Men en avforskningsberedningens viktigaste uppgifter torde vara att föra debatten vidareom kriterier för avvägning mellan olika forskningsområden. Beträffande dettahar vi redan haft en rad diskussioner, och en av mina ambitioner är att vi pådetta viktiga fält skall kunna ge ell bidrag till debatten om forskningensstruktur och a-wägnings-problem inom forskningspolitiken, vilket torde vara denstörsta uppgift som den nu arbetande forskningsberedningen har att försökalösa. väsentligaär snarare att utröna vilken typ av problem som skall tas upp än att vidlaorganisatoriska förändringar. Forskningsberedningen har fyllt en viktig funktion. Visatsar nu dels på framtidsstudierna, dels på forskningsstruktur ochforskningsavvägningar och hyser en blygsam förhoppning om atl den vägen kunnage ett väsentligt bidrag till debatten om forskningens framtida inriktning. Om jag först tar upp avdelningen sakligapåpekanden i statsministerns senaste anförande, kan jag i och för sig hålla medom atl näringslivet inte pä något sätt är totalt uteslutet från forskningsplaneringen.Men man kan fråga sig varför näringslivet har blivit så dåligt representerat iforskningsberedningen efter den s. k. oinbildningen 1969. Jag lycker att dethar medfört en svaghet i forskningsberedningens sammansättning. Beträffande arbelstagarrepresentanterna räknade jagtydligen fel, när jag hade fått för rnig att två av beredningens ledamöterskulle kunna hänföras dit. Det gäller alltså bara förbundsordföranden honom är naturligtvis inget ont alt säga, men jag måste framhålla att detblir en något ensidig representation från arbetslagarna. Det finns onekligenolika typer av arbetstagarorganisationer, om jag nu skall gå in på denna alltidlika besvärliga avvägningsfråga. Jag trodde atl åtminstone två av beredningensledamöter skulle kunna räknas tUl arbelstagarrepresentanterna. Jag återkommer än en gång till frågan den hardiskuterats tidigare här i , och jag var inblandad även då - om lidenmåhända inte är mogen alt också politiker, som sysslar med forskningsproblemsamtidigt som de företräder de allmänna intressen ute i landet som de skallföreträda, får vara med i en forskningsberedning av det slag som jag serframför mig, då inte att förglömma att det också finns oppositionspolitiker.Jag vet inte om tycker särskilt illa om dem och därför inle villöppna dörrarna för dessa samhällets representanter. Jag tror de skulle kunnabidra till att förankra forskningsberedningens långsiktiga bedömanden. Det var avdelningen sakUga påpekanden. Beträffande densektoriella forskningen, som vi nu talar om, framhöU statsministern attinterpellanterna tycktes finna den litet farlig -jag tror all orden föll så.Det vill jag inle på något sätt hålla med om. Jag anser det vara riktigt med enviss form av sektoriell forskning. Det var inte bara detta jag tog upp i mittanförande ulan mera risken för all vi får en rad av forskningsberedningar - omjag skall hålla mig till begreppet beredning - som inle sammanförs vid meraövergripande bedömningar. Jag skulle tro all del ändå ligger en risk där. Detsammanhänger kanske något med de punkter i mitt första anförande där jagberörde huruvida man bör se över om beslutsfattandet och planeringen alltid liggerpå de lämpligaste nivåerna - där finns väl vissa problem. Jag skulle vilja ställa en fråga liU , om han nukan svara, beträffande den utredning om forskningsråden som harbeställt och som regeringen tydligen inte har något emot. I svaret säger herr Ang. forskningsberedningens arbete m. m. Ang. forskningsberedningens arbete m. m. nu är på slutvarvet och att utredningen kommer atl tillsättas, och under deferiedagar vi har haft såg jag i en notis i för i gär attherr har tillsall en sådan utredning. Det vore intressant alt veta hurdet förhäller sig med den saken. Jag skulle vilja fråga om det är möjligt - om utredningeninte är tillsalt och direktiven inte är klara - atl i utredningens uppgifterlägga in också någon form av översyn av forskningsberedningen. Forskningsberedningensstatus och uppgifter m. m. måste ändå i viss mån sammanhänga med hurforskningsråden får arbeta och med den status de kommer alt få ifortsättningen! Om inte herr statsministern är alldeles ointresserad av attgöra en översyn vore detta en väg att förbättra den centralaforskningsberedningen - det är den jag talar om ulan atl därför vilja varacentralist. På så sätt skulle dess arbetsuppgifter vidgas, dess intensitet iarbetet ökas, och vad den har all anföra skulle också få en störregenomslagskrafl än det har, såsom jag bedömer del. Det som kanske är viktigast är att det då skulle bli klartför människor som inte sitter i de inre forskningscirklarna all det finns enforskningsberedning, en forskningsberedning som lägger fram förslag ochdylikt. Kunskapen om att vi har en forskningsberedning i detta land ärutomordentligt ringa. Del finns många andra saker som exempelvis har medpolitik all göra som människor inle vel mycket om, men del är verkligenfrapperande alt forskningsberedningen inle ens arbetar i skymundan ulan att denpå något sätt är totalt obekant för människor, även för sådana som man kan antaskulle vilja vela något om den. HerrRICHARDSON (fp): Jag vill först göra en allmänkommentar och sedan bemöta statsministern på tvä speciella punkter. Min allmänna kritik är alt forskningsberedningen inte äreffektiv nog, att det är en klyfta mellan ord och gärning - vare sig orden ärfyllda med liknelser från anatomins område eller inte. Man kan finna tecken pådetta redan från forskningsberedningens tillkomst, från den stora diskussionen1965, och jag finner det också . Det är möjligt alt det är en orimligarbetsuppgift för en statsminister att effektivt leda en forskningsberedningoch ha många sammanträden, och det måste vara alldeles extra svårt i enparlamentarisk situation då det finns andra särskUt besvärande och tidsödandearbetsuppgifter. Min huvudkritik av forskningsberedningen är alltså, helt enkelt inte fyUer den uppgifl som del sägs alt den skall ha. Vad sedan beträffar frågan om kontakter med näringslivettycker jag atl statsministern svarar myckel undanglidande. Han säger atlavsikten aldrig har varit att forskningsberedningen skulle vara beslutande.Nej, det har jag inle påstått heller, och det har inte med saken all göra. Menom man läser direktiven och om man titlar påsammansättningen av ledmölerna, framstår det som alldeles uppenbart attintresset för näringslivet nu måste vara betydligt mindre, I något protokoU - jaghittar det inle just nu - sägs också atl var frågan orn denekonomiska tillväxten det stora problemet. Sedan får man den uppfattningen atlnu är det problemet i stort sett löst och atl det ärandra problem som kommer , Den andra frågan gäller STU. Om jag inte minns fel tillkomden , men den har andra uppgifter och medverkar inte i den långsiktigaplaneringen. Jag kan också ge exempel på vad en relativt begränsad sekloriellforskningspolitik kan leda till. 1 förra årets slalsverksproposition sades attSTU framför allt skulle beakta sådant som kunde lösa handelsbalansproblemen.Delta sades alltså och gällde anslagen som skall förbrukas under1971/72. Det är emellertid så att alla forskningsprojekt måste planeras på långsikt och tar atl genomföra. Det innebär att den anvisning somregeringen gav i slatsverkspropositionen 1971 egentligen är ointressant idagens situation efter vad jag kan förstå. Den tredje frågan gäller den sektoriellaforskningspolitiken. Statsministern menar att vi skulle ha missuppfattat den.Nej, jag accepterar denna forskningsmetodik. Jag tror att den är riklig ochnödvändig. Vi tillämpar den med större eller mindre framgång bl. a. inomskolöverstyrelsen, UKÄ och . Del väsentliga är vilkenavvägning man skall ha mellan den mer övergripande långsiktiga forskningen ochden sektoriella. Jag menar alt det finns en uppenbar risk alt vi får en alltförmarkant utveckling emot en sektoriell forskning. Del leder till alt det blirsvårare atl få etl samlat grepp över det hela. Jag antydde i mitt förra inläggatt del finns tvärvetenskapliga problem som inte kan lösas inom etl endafackdepartement. Hela miljövårdsproblematUcen involverar väldigt mycket:biologiska, tekniska, medicinska och ekonomiska vetenskaper och kan inte lösasinom etl enda departement. Vi har alkoholproblemen, som är av sammaövergripande natur, liksom ungdomsbrottsligheten och liknande. På område efter områdeupptäcker man alt problemen går tvärs genom samhället och alt de inte behagarfölja den departementsindelning som vi har. Det upplever jag som den storarisken. Om forskningsberedningen av personella och arbetsmässigaskäl hade möjligheter att fungera effektivt, är det möjligt att den skulle varaen hygglig lösning. Det finns ändock skäl till alt ha en bredare förankringockså inom detta organ. Om man nu upptäcker alt den inte har möjligheter attfungera så effektivt som den borde, får man se över förhållandena. Jag villdärför rekommendera statsministern att låta den nya utredningen ta ett litetbredare grepp än all bara ägna sig åt forskningsråden. Ang. forskningsberedningens arbete m. m. Det sade omtvärvetenskapligheten är aUdeles riktigt. Den får man tillgodose på väldigtmånga olika sätt, genom forskningsråd, projekt och sådant. Men del sektoriellainnebär för mig framför allt följande. Här har vi enorma aktivitelsklumpar;hela det sociala området och hela undervisningsområdet för alt ta två exempel.I denna verksamhet måste läggas in en hel del för forskning och utveckling. Såhar vi alltid gjort när del gällt försvaret. Där har det varit nödvändigt föratt utveckla nya skyddssystem och nya vapensystem. Men inom helaundervisningssektorn och den sociala sektorn har det inle funnits någoninbyggd forskningsverksamhet med uppföljning och konlroU, utan Ang. forskningsberedningens arbete m. m. problemenhar fått genom offentliga utredningar, kanske forskningsrådsprojekt ochvad som råkat komma fram. Den sektoriella forskningen, och framför allt dettaatt vi på olika samhällsområden bygger in forskningen som en väsentlig ochintegrerad del, tycker jag alt herrarna med sitt intresse för forskning bordehälsa med tillfredsställelse. Sedan får vi klara upp tvärvetenskapliga ochandra problem i alla fall. Representativiteten är ju etl kärt ämne. Jag nästan sågvittringen i näsborrarna på när han som gammalfackföreningsman böfiade räkna ut vilka som var med och inte. Det varvisserligen inte jag som tillsatte forskningsberedningen, men jag kommer ihågdiskussionerna. Man sade, atl i en forskningsberedning, som skulle bestå av 20personer, kan man inte plocka in en representant för den ena organisationen ochen för den andra, en från näringslivet osv., utan då tog man enarbetslagarrepresenlant och en typisk näringslivsrepresentant. Sedan valde manforskningsområden och forskare, alldeles oavsett var de arbetade. Det restes dåingen kritik från det enskilda näringslivet att man inle var med utan manaccepterade tillvägagångssättet. var med som "allmäntänkare". Så var det upplagt, och det fanns skäl för del eftersom man hadebyggt upp STU och industridepartementet och skapat alla dessa nya kontaktytorför det praktiska tillämpningsarbelel med industfiforskningen. Delta är icke etl superplaneringsorgan. Man satte i gångmed alt göra det i ett västeuropeiskt land, byggde upp det bit för bit tillsregeringen plötsligt upptäckte att man höll på att skaffa sig en överregering,och då monterade man ner alltsammans och stoppade ned det i byrålådan igen.Eftersom det icke skulle bli etl superplaneringsorgan, byggde vi inle upp detgenom alt la representanter för olika intressen i det svenska samhället, utanvi valde atl gå på den linjen alt så långt möjligt få folk som arbetade inomforskningsområdet. frågar mig om jag tycker särskilt illa omoppositionspolitiker. Nej, , min kärlek tilloppositionspolitiker är oerhörd, åtminstone . Men beträffande ett organsom finns i kanslihuset som direkl rådgivare åt regeringen har jag samrnamening sorn den myckel kraftfullt gav uttryck åt när frågandiskuterades . Om man inte skall sudda ut hela det sätt på viUcetparlamentarismen fungerar, kan där inte sitta en representant för oppositionen.Däremot kan oppositionen vara med vid riksdagsbehand-Ungen, genom SällskapetRiksdagsmän och forskare och annat sådant. Jag tror inte heller all forskningsrådsberedningen bör taupp dessa frågor. Den har en sammansättning för atl direkl ta upp problemen medforskningsråden, och del är myckel stora problem. Jag har ingenting alls emotatt sä småningom göra en översyn av forskningsberedningen, men jag vill seresultatet av del arbete som skaU pågå under . Här har rnan tvåstora projekt atl fullgöra, och sedan kan man resonera om hur man bör göra iframliden, men man bör inle sänka ner frågan i forskningsrådsberedningen. säger atl arbetet inte varit så effektivtsom man skulle önska. Det kan väl ligga någonting i det. Det är alltid så attmed etl sådant enormt arbetsområde hinner man inte famna överallt man skulle hade vänligheten säga atl elt ovanligtparlamentariskt läge möjligen kunde hindra mig atl lägga ned så mycket arbetesom nödvändigt vore på forskningsberedningen. Jag vill inle säga alt kammarensutseende får sin prägel av detta ovanliga parlamentariska läge precis. Menherr vänlighet övertygar mig orn vikten av atl jag måhända under nästa period får mera tid atl ägna mig åt forskningsberedningens arbele.Jag behjärtar denna vänliga tanke hos . Ang. forskningsberedningens arbete m. m. Statsministern och jag kan tydligen inte kommatill något samförstånd om politikernas dellagande i forskningsberedningen, sävi får väl lämna den kära diskussionspunklen. Jag skall inte förlänga debattenytterligare, men jag skulle vilja upprepa min fråga, då jag vill ha klarhet:Har den där utredningen om forskningsråden tillsatts eller inte tillsatts? I gårdagens nummer av fanns följandemeddelande, varifrån det kommer vel jag inle. Forskningsrådens arbete omprövas,lyder rubriken. Därunder slår följande text att läsa: Forskningsrådensverksamhet, beslutsformer, sammansättning och gränsdragningen mellanforskningsråden skall utredas. Det gäller forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Min kommentar till delta är att den begränsningen kan göraen aningen frågande. Därefter fortsätter texten: Statsrådet hartillkallat sakkunniga för uppgiften. Ordförande i utredningen blir förreuniversitetskanslern . Om den här utredningen inte är tillsatt, skulle jag ielfte timmen vilja påminna om att riksdagsbeslutet i frågan löd på följandesätt: att en utredning borde göras parlamentariskt eller på annat sätt. Jagvill alltså understryka det där med "parlamentariskt". Statsministernuppskattade min vänlighet när jag försökte förklara varförforskningsberedningen inte har lyckats sä bra som den borde ha gjorl, och handrog vissa slutsatser om vad som kunde länkas hända i framliden. Jag hoppas althan, om jag inte missuppfattade honom, skall få mycket gott om tillfällen attägna sig åt egen forskning efter nästa val. Om teori är riktig, skall jagfå mera tid att i det här jobbet ägna mig åt forskning med hänsyn till all detparlamentariska läget inte kommer atl väcka samma bekymmer. Det varnaturligtvis det jag avsåg. Till vill jag bara säga atl om jag minnsrätt fanns etl önskemål från herrarnas sida att allting beträffande dennautredning icke skulle spikas förrän vi hade fått tillfälle atl här i kammarenresonera om det. Det som är klart är atl förre universitetskanslern bli Ang. expeditionsavgiften på kopior från patent- ochregistreringsverket ordförandei den här utredningen. Han är alltså själv viUig atl ställa sig till förfogandeför uppgiften. Jag tror det är en utmärkt man. 1 övrigt är det inte fastlagtvUka som skulle vara med. Jag förmodar atl statsrådet funderar över denfrågan. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Ang. expeditionsavgiften på kopior från patent- ochregistreringsverket Herr finansministern erhöllordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 33, till herr handelsministern, och anförde: har frågat handelsministern omdel är skäUgt att patent- och registreringsverket vid försäljning av ejvidimerade kopior av patenlskrifter tar ul expeditionsavgift med , då framställningskoslnaden enligt verkets egen beräkning i genomsnitt ejtorde översliga per sida. Vidare har undrat om det kananses tillfredsställande atl verkets svenska klienter införskaffarminst 1 70 000 sidor kopior från utländska patenlverk och privata kopister tUlväsentUgt lägre priser än dem verket tUlämpar. Slutligen har om handelsministern är beredd att bifalla av patent-ochregistreringsverket gjord framslällning om medgivande för verket alltillhandahålla ej vidimerade kopior utan expeditionsavgift och om tUlstånd attbedriva kopieringsarbelet som uppdragsverksamhet. Interpellationen haiöverlämnats till mig för besvarande. I anledning av patent- ochregistreringsverkels framslällning ämnar jag föreslå sådan ändring iexpeditionskungörelsen (1964:618) att den nuvarande trekronorsavgiften ejlängre skall utgå för ovidimerad kopia som tillhandahålls av verket. I ställetskall avgift utgå så alt fuU kostnadstäckning erhålls för kopieringsarbetet,vilket kommer atl bedrivas som uppdragsverksamhet enligt av Kungl. HerrLÖFGREN (fp): Jag ber all fä lacka finansministern försvaret på min fråga. Jag är givelvis myckel tillfredsslälld över att del dennagång kan bli ett godkännande av patentverkels framslällning. Man har jutidigare, både 1961 och 1966, gjort motsvarande framställningar. Del har av de myckel ingående redogörelser jag gjorl i mininterpellation framkommit att klienterna tUl patenlverket, huvudsakligenpalenlombuden, har tyckt atl del varit helt enkelt på tok att de påtvingatskopiekostnader, som de ansett vara oskäliga. De har därför löst frågan på annatsätt. De har skaffat sig det överväldigande antalet av de kopior, som de harbehov av, på andra vägar och lUl väsentligt lägre priser. Det ar därförtillfredsställande när nu finansministern har utlovat atl del skall bli enändring i delta avseende. Jag troratt man också på patenlverket är mycket tUlfredsställd över att man nukan tUlmötesgå sina klienter på etl skäligare och rikligare sätt. Patenlverketkommer vidare förmodligen alt få ökade inkomster genom den ändring som nuutlovats, trots att man kommer att ta ut väsentligt lägre avgifter för kopiornaän vad man hittUls har gjort. Jag tillåter mig också atl peka på att jag iinterpellationen sagt atl man i sådana länder, där man inte varit besvärad aven kungörelse om stämpelavgift av samma innebörd som vår i detta avseende, harkunnal rationalisera arbetet så att man i samband med ett föreläggande i ettärende om granskning av en patenlansökan har kunnal bifoga kopior påde patentskrifter som man åberopar. Detta har man då kunnat göra tiU enenhetlig avgift, i och i 15 danska respektive norska kronor. Det harvaril en fördel för patentsökarna all på detta sätt få kopiorna medföreläggandel. Jag utgår från att man också i , när man nu får vidgademöjligheter alt rationalisera utan atl hindras av stämpelavgiften, skaU kunnavidla åtgärder i denna riktning. Finansministern har inte svarat i detalj på den första ochden andra av mina frågor, men det behöver han inte göra, eftersom svaret på dentredje frågan är tillräckligt för att jag skall vara tacksam för den ändringsom nu kommer att ske. Det enda jag möjligen skulle kunna fråga är: Hur snartanser finansministern att en sådan ändring skall kunna genomföras? Ang. beslutad utlo-kalisering av statlig verksamhet Jag har ingen anledning att dra ul på tidenmed det beslutet. Det kan komma . Finansministerns besked atl beslutet skallkomma snabbi ger mig ytterligare anledning lill tacksamhet för finansministernssvar på min interpellation. Överläggningen var härmed slutad. §4 Ang. beslutad utlokalisering av statlig verksamhet Herr finansministern erhöll ordet för all besvaraherr () den 15 febmari framställda interpellation, nr 54, ochanförde: har frågat dels om jag är bereddlåta ånyo pröva frågan om omlokalisering av de statliga verk, om vUkabeslut om utflyttning fattades , mot bakgrund av de förväntadeekonomiska konsekvenserna för statsverket i anledning av en utflyttning, delsom jag är beredd atl för redovisa de ekonomiska konsekvenserna avbeslutet om ullokalisering av viss statlig verksamhet, dels vilka slutsatserjag drar av beskedet all av berörd personal är direkt negativatill en utflyttning. Som svar på första fråga vill jag framhållaatt det enligt min mening inte finns någon grund för att ompröva ett beslut somfattats av en praktiskt tagel enhällig riksdag så sent som . Ang. beslutad utlokalisering av statlig verksamhet Beträffande andra fråga anser jag att detännu inte är möjligt att beräkna de slutliga kostnaderna för den förstaomlokalise-ringsetappen. Som bekant beräknas huvuddelen av omlokaliseringen skeförståren /75 och 1975/76. Vad sedan gäller vilka slutsatser jag drar av påslåendetatt ett antal anställda är negativa till omlokaliseringen vill jag till enbörjan ifrågasätta att av berörd personal skulle vara direktnegativa lill utflyttningen. Det är naturligt atl många anställda är negativa.Jag vUl dock erinra om alt det var känt då riksdagsbeslutet togs att sådanaåsikter beträffande omlokaliseringen fanns. De lokaliseringspoliliska skälengavs emellertid en utslagsgivande betydelse. Del kan erinras om alt förhandlingarbeträffande omlokaliseringsförmåner pågår och vidare att elt antal anställdakommer atl genom omplacering bli kvar i i enlighet med vad som sagtsi anslutning till beslutet om omlokalisering. HerrWIJKMAN (m): Först vUl jag tacka finansministern för svaretpå min interpellation. Mot bakgrunden av de omfattande frågeställningarna iinterpellationen är jag dock något förvånad över korta svar.