prot · FV09135 · 1972-12-31 00:00:00 — Om ni läserstudieraedelsutredningen, värnpliktsförmånsutredningen, familjepolitiskakommitténs betänkande eller familjelagssakkunnigas betänkande kan ni finna attdet spörsmål som jag har tagU upp är något som de sakkunniga vänder och vriderpå och tydligen har svårt att komma till rätta med. Jag anser, , att det inte är rimligt att enfamiljeminister inte kan yttra sig om detta. bara förnekarsvårighetens existens och säger på ett lättvindigt sätt att eftersom det skullevara bedrägeri att inte göra precis som tycker att man skaU görabehöver vi inte bekymra oss om detta. Jag påpekar på nytt, , att detfaktiskt kan vara så att många människor tvingas avstå från att ändracivUstånd, vUket de av moralisk övertygelse skulle vilja göra, för att interåka i ekonomisk knipa. Jag tror att i själv påpekade attsådana situationer finns. Det går inte att kalla dem bedragare när de avstårfrån äktenskap på grund av lagstifningens utformning. Går det verkUgen attkalla människor bedragare i de fall där de är vad man kan kalla tUl hälftensammanboende? Är verkligen så fantastiskt juridiskt skarpsinnig attfru kan gå ut och peka på den ene eUer den andre och säga: "Nisammanbor . Ni har inte anmält det. Följaktligen är ni enbedragare," Man skall väl i stället ödmjukt erkänna att det finns en långrad av gränsfall 10 protokoll 1972. Om åtgärder mot diskriminering av äktenskapet Om åtgärder mot diskriminering av äktenskapet som ärväldigt svåra att bedöma. Och låt oss säga att man skulle kunna upptäcka fall sominte är gränsfaU utan där människor verkligen sammanbor under äktenskapsliknandeförhållanden utan att anmäla det, kan man då vifta bort de spörsmålen genom atttala om att det är bedrägeri och att några vidare åtgärder därför inte behövs?Med den typen av logik, fm Odhnoff, kan hela kontroUväsendet för skattesystemetockså plockas bort. Det är ju bara att säga att det vore bedrägeri att mteuppge sina inkomster, och följaktligen finns inga problem. - Det kan inte varaen riktig slutsats. Jag tycker alltså att vi har fullgod anledning att krävaav en famUjeminister att få besked om hur man skaU gå tUl väga i dessa för faraUjeliveti vårt land synnerligen betydelsefuUa frågor. Man kan naturligtvis, som herrRomanus gjorde, kräva mig på besked också. Det är fuUständigt rimligt ochriktigt, även om man först och främst väntar sig att en famUjeminister skallkunna lämna besked. Den första förutsättningen är då faktiskt att man erkänneratt det finns ett problem, men det har inte gjort . Det beror inte på att jag lättvindigt vUl komma undanfrågorna när jag säger att dessa frågor täcker ett så stort fält att det äromöjUgt för mig att på punkt efter punkt i ett riksdagsanförande gå igenom allade olika områden där man skulle behöva den ena eller den andra konkretaändringen. Det kan jag inte göra - jag har inte kapacitet för det och vi harinte tid tUl det heUer. Men jag kan ge uttryck för några principer. Om vi på ett lättvindigt sätt låter skattesatserna öka såatt människorna får svårare att klara sig på sin inkomst efter skatt nyfattiga, som inte kan klara sin hyra t. ex, utan behöver olUca former avbidrag, kommer man nödvändigtvis att vidga utrymmet för fenomen av den karaktärsom min interpellation gäller. Vidare var det faktiskt principiellt fel att plocka bortsambeskattningen utan att saratidigt göra en genomgång av alla de andraområden där man i lagstiftningen har regler som utgår från att en famUj skallbehandlas på ett aUdeles speciellt sätt. Jag skulle alltså vilja göra gällandeatt det behövs en sådan genomgäng, det finns kontrollsvårigheter och det tror jag ärriktigt, eftersom de offentliga utredningarna har påpekat det - kanske det vorelämphgt att ha en central instans som hade någon form av överblick över hur denena och den andra myndigheten gick till väga. Åtminstone om jag får döma avvärnpUktsförmånsutredningen försöker folk faktiskt plocka russinen ur kakan,sora det heter, vilket utredningen menar innebär att man registreras på ettsätt på ett ställe och på ett annat sätt på ett annat ställe, alltefter vUketsom bäst lönar sig, jag förstod rätt avkrävde han mig ocksåett besked i den mera ideologiska frågan om neutralitetsbegreppet. Skall vi hafuUständig neutralitet i alla olika avseenden mellan den ena och den andrasammanboendeformen? Jag har naturligtvis inte funderat tUlräck-ligt mycket pådet här, men som jag förstått familjelagssakkunnigas betänkande har jag dragitslutsatsen att det är fullständigt omöjligt att åstadkomraa en sådanneutralitet, för det skulle innebära tvångsäktenskap. Skall man ha enlikabehandling i precis alla avseenden alltefter vad herrRomanus kaUar faktiska förhållanden, måste det innebära att samhället plötsligtkliver in, pekar ut människor och säger: "har ni faktiskt sammanbott,så nu utnämner vi er tUl gifta och tänker tillämpa aUa de 40-50 ohka civillagaroch alla sociaUagar och skattelagar och famUjerättsliga lagar som behandlargifta på ett sätt och andra pä ett sätt." Det är såvitt jag kan förstå denlogiska konsekvensen av att ha fullständig neutralitet i fråga omsamlevnadsformer. Och det är väl orimhgt, eller hur ?Familjeministern har talat om neutralitet, men jag har inte lagt märke tillnågon utvärdering av vad det begreppet egentligen innebär. Möjligen beror detpå att jag själv ser detta söm mera invecklat än det kanske är. Medan vi rör oss på det ideologiska planet viU jag gärnaockså säga, att jag tUlhör dem som uppfattar äktenskapet som en betydelsefullinstitution i samhäUet. Jag tror faktiskt att den typ av löften som där finnsger en större stabUUet åt samlevnadsformerna. Det förefaller som om denstatistik som pekade på i familjelagssakkunnigas betänkande gervisst uttryck för att det också är ett faktum. Jag tror också att det är braför barnen, , och det är väldigt betydelsefullt att se till barnenssituation i det här fallet. En raer bagatellartad fråga: sade att ett avde klaraste exemplen på att skattelagstiftningen gynnar gifta är I800-kronorsavdraget. Men det, , är fel. Det är tvärtom, men allamänniskor tycks missförstå det. 1 800-kronorsavdraget gynnar gifta endast imycket speciell belägenhet, nämhgen ora de är barnlösa. Gifta barnlösa utanförvärvsverksamhet är sannoUkt en föga omfångsrik kategori. När det gäller dem som har barn är det så att avensamstående föräldrar har var och en ett 1 800-kronorsavdrag. Gifter de sigeller blir behandlade som gifta förlorar de ett av dessa - eUer kanske båda,nämUgen om bägge parter förvärvsarbetar. Därför tycker jag att det är rimUgareatt säga att tvärtemot vad som aUtid påstås är detta I 800-kronorsavdragnågonting som snarare diskriminerar giftermål än motsatsen. Sedan skulle jag vilja vända mig tUl aUa dem som har velatgöra gällande att det på något sätt är väldigt svårt att avgöra vadnettoeffekten bUr av skatte- och sociaUagarna. Visst, säger , finnsdet vissa kategorier för vUka det är oförmånligt att gifta sig. iKungälv var inne på liknande tankar att det är svårt att verkligen veta hurskatte- och sociallagarna slår härvidlag. Jag vUl också säga till ;Kom tiU mig med en annan rimlig förklaring till den dramatiska nedgången iantalet äktenskap i vårt land! i talar bara om"andra faktorer". har inte talat om någonting annat änatt det var litet nya etiska funderingar. Vad nu "andra faktorer" ärvet jag inte, i . Jag tror att vissa etiska omvärderingarav troslöften och liknande kan ha spelat en viss roll. Men det vore ju fantastisktom det i vårt land var så helt annorlunda i det här stycket än det är i våragrannländer. Jag upprepar att vi har haft en nedgång iäktenskapsantalet på en sexårsperiod. har haft ennedgång på , har haft en ökning och i har det varitoförändrat. Om åtgärder mot diskriminering av äktenskapet Om åtgärder mot diskriminering av äktenskapet manantalet äktenskap per 1000, ligger fortfarande väldigt högt - inärheten av det läge där vi var 1966, ungefär 8 per 1000 under det att vi iSverige är nere i 4,7. Tror ni att vi också har en alldeles speciell svensketik? Att vi är väldigt framsynta, framstående och märkvärdiga i aUa möjligaavseenden vet vi vi behöver bara öppna tidningen för att se hur fantastiskavi är här i . Men är det verkligen så att vi också har en helt annanetik än man har i de nordiska grannländerna? i (s) kort genmäle: Jag har framför mig socialhjälpsnormerna frånaprU 1971 här i . Som jag sade i mitt första anförande har enensamstående och makar eller sammanboende . Ponera nu atttvå människor är sammanboende eller gifta och flyttar isär. Då får de alltså510 kronor var, dvs. sammanlagt I 020. Så går och de flyttar samman igenmen anmäler inte det tiU socialnämnden, för om de gör det sänks bidraget. Dåsäger : Här har socialnämnden i diskrimineratäktenskapet dessa raänniskor har satt sig ned och räknat och funnit att deförlorar på äktenskapet. Kan man resonera på det sättet? Finns det inte ändå en ganska rimlig förklaring tUlsocialnämndens beräkningar? Man kan då gå två vägar. Man kan höja bidraget för desammanboende så att de får dessa I , eller man kan sänka bidraget förde ensamstående. Det är möjligt och t. o. m. troligt att vi är på väg mot enutjämning härvidlag. Men vi kommer inte ifrån att det är billigare att botUlsammans än att leva på var sitt håU, och det är den slutsats som allasocialnämnder här i landet har dragit. resonemang går utpå att socialnämnderna i dei här avseendet diskriminerar äktenskapet människorna sätter sig ned med papper och penna och räknar för att finna vadsora är förmånligast. Gör man ett sådant fel, tycker jag att socialnämndernaskaU beivra det felet. talar om att han tror påäktenskapet, tror på löftet. Det anser jag också är väsentligt - jag tror attmånga unga nänniskor faktiskt har gjort en felbedömning när de inte legaliserarsitt samraanboende, därför att äktenskapet ger trygghet inte minst för barnen. Min rephktid är slut,men jag vUl säga att ingenting är ju fuUkomUgt här i världen, inte heUer på dethär området i , och det finns säkerligen mycket att diskutera ochreformera framöver. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Jag tror att min frågeställning på det ideologiska området. Jag frågade inte,som han tycktes tro, om han är anhängare av en fullständig neutralitet från detaUmännas sida i alla avseenden familjerättsligt, när det gäller civUlag osv.i förhåUandet mellan giftermål och fri samlevnad. Tvärtom ägnade jag en visstid åt att utveckla varför en neutralitet på det familjerättsliga området inteär möjlig så länge man vUl ha kvar äktenskapet. Men vad jag frågade var: Hur skaU stat och kommun stäUasig när det gäller skatter, sociallagstiftning, social service och sådanasaker? SkaU man där försöka att gå till den faktiska situationen, och intediskriminera vissa juridiska samlevnadsformer? Skall man premiera ensamlevnadsform - äktenskapet eller skall man diskrimmera äktenskapet? Min uppfattning är att målsättningen skaU vara att gå tUlden faktiska situationen. Jag frågade: Delar att detta skaU vara målsättningen? Att det sedan finnssvårigheter är en annan sak. Men jag frågar alltså om uppfattningen att målsättningen skaU vara att man utgår från den faktiskasituationen och icke från den juridiska samlevnadsformen när det gäller skatte-och sociallagstiftning samt service och sådant. Det har jag inte fått någotsvar på, och jag tycker ändå det är väsentligt, när man drar upp hela dennafrågeställning, att man också kan ge ett svar på den frågan. sade att man måste erkänna attproblemet finns. Nå, om man gör det - som jag gör i varje faU - och håller medom att här finns en massa svårigheter som kan leda tiU fall där förhållandenater sig orimliga , vad skaU man göra då? Där blev så väldigt ödmjuk och sade: Det är ett så stort område, så det vetjag ingenting om - jag kan bara lUcsom tycka litet grand. Och tyckte herrBurenstam på tre punkter och talade ora tre principer: för det förstaatt man skall minska behovet av bidrag i största allmänhet, för det andra attdet var fel att ta bort sambeskattningen utan att ta bort en del andra saker -han angav inte närmare vilka - och för det tredje att man skaU ha ett centraltorgan som avgör vad som menas med samlevnad och vad som inte är samlevnad. Det sista tycker jag att det kan ligga någonting i, aUtsåatt man skall försöka få en ordentlig definition av begreppet. Det är intelätt, men det bör man försöka få. De andra två principerna tycker jag emeUertid, om herrBurenstam ursäktar, är en smula kraftlösa. Man skall minska behovet avbidrag. Ja, men finns det ett konkret förslag på något bidrag som herrBurenstam vUl ta bort? Och när det gäller uttalande attdet var fel att slopa sambeskattningen frågar jag: Vill sambeskattningen nu eUer vad vill göra för atträtta till förhållandena på det här området? Jag hade ett par tre konkreta frågortill som gärna hade fått kommentera också,men det gjorde han inte. Det gällde konkreta uppslag för att hävda denindividuella principen, vUket skulle innebära en lösning på de här problemen iframtiden. sade vidare att I800-kronorsavdraget diskriminerar äktenskapet. Ja, det gör det för dem som ärensamstående med barn och blir av med sitt avdrag när de gifter sig. Jag hållermed om det. Men det är klart att det gynnar de gifta när den ena av makarna ärhemma. Det är en rest av sambeskattningen. Båda dessa effekter finns. Och jagvill säga att den kategori av gifta där bara den ena maken är hemmavarande, ärinte någon obetydlig kategori som är praktiskt taget avskaffad, vUket herrBurenstam tycks tro. Om åtgärder mot diskriminering av äktenskapet Om åtgärder mot diskriminering av äktenskapet HerrBURENSTAM () kort genmäle: Eftersom jag nu plötsligt fick två replUceratt svara på får jag kanske återkomma ytterligare en gång. TUl i vUl jag säga, att det dugerväl inte att bara ta upp en enda instans som t. ex. socialnämnden och se hurden resonerar. Det allvarliga här är ju att om alla olUca instanser resonerarpå det viset i sin uppläggning, att det är på något sätt billigare levnadsomkostnaderom man är sammanboende eUer gift än ora man är ensamstående, så kannettoresultatet bU väldigt tokigt, och det är väl detta som visar. Om man när det gäUer bostadstillägg,daghemsavgifter, studiemedel, B-inkomst och faktisk sambeskattning -harutgångspunkten att det är billigare att bara bo tiUsamraans komraer juadditionen att gå ut på att det blir en kraftig diskriminering ifall man tarsteget att gifta sig eller blir bedömd som faktiskt sammanboende. sade att I 800-kronorsavdraget var enfavorisering av de gifta som var hemma, men såvitt jag förstår är det väl likamycket en favorisering av dem som är sammanboende och hemma. Det är, menar jag,ingen specieU favorisering av äktenskapet. Sedan har jag aldrig sagt att jag vUl ta bort någrabidrag. Tvärtom är jag den förste att säga, att med vårt skattesystem har detvarit absolut nödvändigt med en kraftig utbyggnad av bidragssystemet, så attmänniskor får råd att betala sin skatt. När en genomsnittlig inkomsttagare med30 i årslön har en avbränning på låt oss säga i skatt,så måste han ju ha bidrag för att ha råd att betala skatten, om han bor iStockholms förorter. Från moderata samlingspartiet har vi lagt fram ohkakonkreta förslag om hur raan skall bära sig åt för att rainska skattesatserna,och gör man det så blir det kanske litet lättare för människorna att klara sigutan bidrag för att betala skatten. Vidare talade om de frågor han ställde tillfru . Jag trodde först att de var riktade till statsrådet och därförantecknade jag dem inte. Men som jag nu kommer ihåg dem vill jag svara - ochdet bör följa av mitt allmänna ställningstagande att när man nu har tagitbort sambeskattningen, så bör man också plocka bort den långa rad av regler sommöjligen var motiverade då sarabeskattningen fanns som ett gynnande inslag förfamiljen men sora nu från ekonomiska synpunkter missgynnar dem som är gifta.Det är min principiella ståndpunkt i de ohka spörsmål som tog upp. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Vi borde väl kunna vara överens om att I800-kronorsavdraget verkar åt båda håUen. För dem som är ensamstående med barnoch funderar på att gifta sig innebär det självfallet en återhållande faktor,men för dem som är gifta och saknar barn innebär avdraget att de får en förmånsom de barnlösa ogifta saknar. Det slår som sagt åt båda håUen. Sedan begär jag inte att skall svarapå mina frågor i och för sig. Men när han tar upp ett problem som han tycker ärmycket stort och väsentligt och anser att andra skall kunna ge lösningar pådet, kunde möjligen antyda någon lösning själv - och intebara säga att vi skall ta bort en lång rad av saker och ting. VUken rad avsaker och ting vUl ta bort? ViUca regler är det han vUländra på? Är med på att vi övergår till en merindividuell princip, som jag föreslog, t. ex. när det gäUer faktisksambeskattning eller studiemedel och en del annat? Säg då det! Och om det ärnågra andra regler vill ta bort, regler som innebärett stöd åt de ensamstående föräldrarna, så får han säga det. VUl ta bort stödet åt de ensamstående föräldrarna? Om åtgärder mot diskriminering av äktenskapet i (s) kort genmäle; sade att jag tar ettenstaka ärende och drar slutsatser av det, men att det är först när man läggersamman det hela som resultatet framgår. Ja, just det! Och om man lägger sammanallt, så visar det sig - om inte har läst statistiken annorlundaän alla andra gör att ensamstående och frånskUda är de människor som måste fåhjälp från den mest individuella hjälpform vi har i det här landet, nämligensocialhjälpen. Det tycker jag säger tillräckUgt, och jag borde inte behövaupprepa det för fjärde eller femte gången. Sedan sade att man måste ha socialaförmåner för att kunna betala skatten, men att moderata samlingspartiet viUminska skattetrycket. Ja, det senare vet vi. Men vad blir det då för pengar attanvända för att lyfta upp dem som sammanbor under äktenskapsUk-nandeförhåUanden, så att de får samma ekonomiska och sociala förmåner som deensamstående nu har just därför att de bor ensamma? Resonemanget stämmer juinte vare sig i början eller i slutet. Slutligen använde samma taktik här som han alltid har använt när han sagt eller skrivitnågot; han radar upp olUca ting men har egentligen inte mycket positivt attsäga i dessa frågor. HerrBURENSTAM () kort genmäle: När det gäller I 800-kronorsavdraget, herrRomanus, är jag den förste att erkänna att det finns vissa men ett ganskabegränsat antal tror jag - lägen där gift komraer i en bättre sUuation änogift, men att jag har dragit upp den debatten beror på att nästan varendamänniska tror att 1 800-kronorsavdraget entydigt är en preraiering aväktenskapet, något slags kvarleva från sambeskattningens tid som gynnar gifta,och att ogifta på något sätt ställs i mycket sämre läge på den punkten. 1 800-kronorsavdraget är inte någon genomgående preraiering av att mangifter sig. I själva verket har det - som tydligen är ense raedmig om - den motsatta verkan. Men folk har för sig att det är något slags aUmänsubvention av äktenskapet. framförde t. ex. sådana tankar i sUtinterpellationssvar. talade om en genomgång av de områden där jagvill ha en ändring till stånd. Jag tycker att man skall gå över till enindividualisering av studiemedelssystemet och att man skall plocka bort denfaktiska sambeskattningen, för att ta två exempel. Jag vet inte om vi avpolemiska skäl måste anklaga varandra för att inte räkna upp alla Om åtgärder mot diskriminering av äktenskapet Jag har fäst uppmärksamheten på ett problem -famUjeministernförnekar t. o. m. att det existerar och det kan väl vara prestation nog. Deövriga i kammaren förefaUer åtminstone anse att det finns ett sådant problem. Jag har självfallet alla möjliga synpunkter på hur raan ide olUca avseendena skaU korama tiU rätta med det, och jag har angivit någraprinciper. Men vi skaU ju inte förlänga den här debatten i all orimlighet. Det finns, i , all anledning attskilja mellan skattesats och skatteinkomst. Att sänka skattesatsen innebär intenödvändigtvis att skatteinkomsterna minskar. Men det är en ekonomisk fråga somvi kan resonera om , då vi skall tala om ekonomi och har mera tid påoss. Det har ställts många frågor i debatten, ochdet har varU oerhört intressant att lyssna på de synpunkter sora fraraförts.Jag kan instämma med , som med behjärtat mod sökt få fram någotkonkret förslag från , Ett sådant hade varit oerhörtvärdefuUt, men det har tydligen varit heU omöjligt att åstadkomma. Jag kan instämma i vad sade också i dendebatt som drog upp. Hon insinuerade att det genomskattesubventionerna tUl daghem skuUe vara en belastning för samhäUet närtidigare hemarbetande går ut och arbetar. Det som påpekade,nämligen att de då själva betalar skatt, är naturligtvis rUctigt. LUcadantstöttes jag av nedvärderingen i anförande av det arbete som denförälder gör som i hemmet vårdar ett barn. Jag förstod inte riktigt resonemanget om vad som hade häntpå famUjeministerkonferensen i och vilken kritUc som där skulle ha riktatsmot oss. Jag kan bara konstatera att där visades ett mycket stort intresse försvensk familjepolitik. Det intresset konkretiserades i önskemålet att nästakonferens skuUe läggas i , och den har vi också håUit här . Vad gäller det exempel som anförde och somhar diskuterats här tycker jag det är riktigt att man säger ifrån att även omsjälva beräkningarna är riktiga det är väl uigen som betvivlar det så ärexemplet felaktigt; det är en teoretisk konstruktion. Man kan inte undgå attförmoda att syftet är att misstänkliggöra förmånerna tUl ensamstående. När det gäller fråga om min syn påäktenskapet måste jag väl konstatera i likhet med vad justitieministern gjorde,när han skrev direktiven tiU famUjelagssakkunniga, att äktenskapet har och börha en central plats i familjelagstiftningen. Det råder fullständig enighet omdetta. Jag vill gärna söka förklara för att detdUemma som han trodde att jag var i, när jag frågade omdennes syn på förmåner till barn inom och utom äktenskapet, var precis sammadUemma som kom fram i hans egen fråga: Är det de faktiska eller de formellaförhållandena som är det väsentliga för ? Han har ju formuleratsin fråga på ett sådant sätt att man måste få mtrycketatt just det formella äktenskapet för honom är det väsentUga. Dä tycker jag detär viktigt att man följer upp den synpunkten, men det har aUtså varit svårt attfå något besked där. ställde några frågor till mig. Den faktiskasambeskattningen var jag inne på redan i ett tidigare anförande ochkonstaterade då att jag var medveten om att den i vissa fall kunde leda tilloförmånliga resultat. Det är ju detta som gör att regeringen har givit iuppdrag tUl skatteutrednmg att se över skattereglerna i det härhänseendet. Vad beträffar ' fråga om änkepensionen kan jagbara konstatera att pensionsförsäkringskommittén har kommit med ett förslag,som i långa stycken tillgodoser hans synpunkter. Förslaget mynnar ut i att mani det fortsatta arbetet skaU bygga ut i första hand barnpensionerna. Frågan om utbUdningsbidragen och studiemedelsutredningensförslag får vi väl återkomma till . Det är alltså sådant som nuantingen behandlas av utredningen eUer som föreligger i form avutredningsförslag och bereds i departementet. När det gäller inlägg tycker jagdet är en ganska häpnadsväckande formulering han gör för att komma ifrån denanklagelse flera här har framställt, att man inte får ta så lätt på dessa brottmot vare sig skatteregler eller regler för sociala bidrag. Han säger att dettydUgen skaU vara bedrägeri, om man inte gör som vill. Jag tyckeratt det är betänkligt att på det viset försöka slinka undan ett vUctigtproblem. Till slut tycker jag att det är viktigt, såsom sagts här,att man inte trampar på människor för att kunna rida på principer. Om man intetror på kontrollsystemet, får man inte dra den slutsatsen att man skall slopaförmåner. Jag förnekar verkligen inte svårigheternas existens när det gällerkontrollen på det här området, men jag viU inte låta de svårigheterna skymmaden sociala verkligheten. Här går skiljelinjen.