prot · FV0962 · 1972-12-31 00:00:00 — Däremot är det inte osannoUkt att 'The Devils' kan ha gynnsammaeffekter genom att öka människors förmåga att uppleva sin fruktan och motviljamot råhet och ondska. Att den är plågsam för åskådaren vederlägger inte dettaantagande," UtbUdningsministern, som till slut friade filmen - vilket jagoch många människor är tacksamma för gjorde följande uttalande i regeringensbeslut: "Dessa skildringar är emellertid utformade på sådant sätt ochförekommer i sådant sammanhang att förevisandet av filmen inte kan ansesmedverka till att åskådarnas inställning till samhället och andra människor blirråare," Mänga andra bedömare t, ex, på Dagens Nyheters kultursidade (och ) har ju visat vilken storkonstnärlig upplevelse de fick av den här filmen. Jag tror alt uttrycktedet sä att den var "en oerhört uttrycksfull skildring av enväldig makt ochmåttlös orätt". Men också om det kan man ha olika mening, ochfUmkritikerna är splittrade. Men då kommer vi till den avgörande frågan för osspolitiker och lagstiftare. Här har en rad tränade filmbedömare, psykologer,politiker och filmrecensenter helt olika mening om det konstnärliga värdet avfilmen , De har diamentralt olika uppfattning om hur denkan påverka sina åskådare. Är det dä verkligen rimligt att några av de härbedömarna skall sitta inne med makten att förbjuda filmen, medan andra intesitter inne med makten att kunna visa fUmen för vuxna medborgare? Jag besvarar den frågan med nej. Det är att lägga orimligabördor på några ämbetsmän och politiker Då blir också slutsatsen attfilmcensuren för vuxna medborgare bör avskaffas. HertERNULF (fp) kort genmäle: Min bedömning att underhållsvåldel i vissafall kan vara direkt brottsförledande bygger delvis på en rad erfarenheterunder de cirka tre decennier som jag har sysslat med brottmål, I enstaka faU ärdet mycket som har tytt på att en film varit direkt brottsutlösande, och dethar styrkts av uppgifter från vederbörande själv. Vidare har jag haft årslånga kontakter med de härvetenskapsmännen. nämnde en mycket kontroversiell person, nämligenprofessor , Jag har på de flesta punkter en annan mening än han har, iden mån vi över huvud taget gör bedömningar. Men jag kan peka på rektor , den kände sociologen, som skarpt gått till rätta med denvetenskapliga utredning som stödde förslaget om fUmcensurens Sedan är det klart att det finns fUmkritU<,er som medsin subtila smak uppskattar filmen . För mig var den väl iviss mån elt budskap - så soin också uppfattade den - men framföraUt var det myckel välgjorda och åskådliga tortyrsekvenser. De var raffinerat utformade,och efter vad jag kan bedöma njöt en del åhörare av dem. Om människor ser ensådan film, kan det hända att de får aversion mot våld, men om de ser 100sådana, tror jag personligen att man hos en rad människor får riskera en heltannan slutsats. Allt detta är subjektiva bedömningar, och om politikerna skaU ta detta ansvar. Jag vill inte lämna det tillexperterna. Jag menar all detta är en fråga för politiker. Bedömer jag faranför avtrubbning och förråande inverkan samt risken för brottsförledandeeffekter av våldsscenerna så stora att jag är beredd att förorda censur, skalljag också göra detta. Det är en sak mellan mig själv, mitt samvete och minaväljare. Jag kan inte överlämna den till några regler om bevisbörda eller tillnågon bedömning från filmrecensenter - de må vara aldrig så kvalificerade påsitt område. den 20 aprU 1972 Avskaffande av filmcensuren för vuxna, m. m. i (m) kort genmäle: Låt mig bara helt kort säga några ord tillherr , som tyckte atl jag uttalade mig lättsinnigt om filmen gjorde mig inte sken av atl ha sett filmen utan tillät mig bara att förmodaatt den måhända hade ytterligare inslag av våld och sadism. Jag förmodade somsagt detta och sade atl också benämningen på filmen kunde ge vid handen att såvar fallet. Dessa mina förmodanden har ju bekräftats av och delvisäven av själv. () kort genmäle: Min enkla tanke varbara den all man helst bör ha sett en film innan man uttalar sig om den. HerrJOHANSSON i TroUhättan (s): Sedan vi nu lyssnat till fyra folkpartisterfrån denna talarstol, vilka jämnt har fördelat sig mellan ulskottsmajoritetenoch reservationen, framstår situationen åtminstone för mig så, att jag vågarpåstå att det är en svårbedömd fråga vi har att behandla. I detta läge vill jag erinra om vad det här gäller. A enasidan har vi reservation, i vilkens kläm det hemställs allriksdagen bifaller motionen 803 och hos Kungl. Maj:t begär ett förslag omavskaffande av filmcensuren för vuxna, enligt de grundläggande principerna ifilmcensurutredningens betänkande. Ä andra sidan har vi förklaringen frånkonstitutionsutskottets majoritet alt i det läge som råder, meddet uppdrag som massmedieutredningen har, inte nu bör ta ställning i de berördasakfrågorna. Den som biträder motion röstar ju för nu skall ta bestämd ställning. uppdrag som lämnats över tillmassmedieutredningen skall tas tillbaka. Frågan skall då inte längre behandlasdär utan man begär att Kungl. Maj:t skall lägga fram ett förslag, som ihuvudsak Avskaffande av filmcensuren för vuxna, m. m. bygger pådet betänkande som filmcensurutredningen avgivit. När vi nu äröverens om att det är en svår fråga, där det inte går att göra några enklabedömningar, tycker jag att den naturliga konsekvensen är att man låtermassmedieutredningen fortsätta att utreda denna fråga. Principiellt har jag den uppfattningen att det över huvudlaget inte bör förekomma någon censur i samhället. Men det kan finnassituationer där en sådan är nödvändig. Jag föreställer mig att vi alla äröverens om detta när det gäller barnfilmen. I detta läge måste man ytterligareväga oUka synpunkter mot varandra i fråga om film för vuxna. I detta sammanhanggör sig grova kommersiella intressen gällande. Kan man tänka sig att dessa kanstoppas genom yttringarna från den allmänna opinionen - så splittrad som dennaär - eUer tvingas samhället att göra vissa begränsningar i lagform? Därmed har jag kommit in på den andra synpunkten, nämligenatt det också föreligger ett lagtekniskt problem. Grundlagberedningen har tagitupp detta i olika sammanhang. Den har talat om "bildens frihet", föratt använda ett populärt uttryckssätt. Frågan gäller om man skall görainskränkningar och den frågan har vi inte velat pröva inom grundlagberedningen,som säkert erinrar sig, utan menat att det är en uppgift förmassmedieutredningen. Det uppdrag som massmedieutredningen har fått har varitföremål för diskussion i den föregående debatten. Låt mig då läsa upp vad som ståri den ämbetsskrivelse som har gått till massmedieutredningen: "Kungl.Maj:t förordnar att betänkandena" dvs. de tidigare nämnda betänkandena "jämte däröver avgivna remissyttranden skall utom i vad avser fråganom barncensurens organisation överlämnas till massmedieutredningen för atltagas under övervägande vid fullgörandet av det åt utredningen givnauppdraget." För min del tycker jag att detta var en mycket klokåtgärd. Man kan inte skilja ut detta frän den problematik som över huvud taget finnsnär det gäller friheten i massmedier. Efter utskottets talesmans inlägg hade jagkunnat avstå från atl delta i debatten - det har ju närmast blivit en inbördesuppgörelse inom i frågan om det inte vore så att ochherr använde en debattmetod som är ytterligt diskutabel. Här har manräknat upp alla de remissinstanser som stödde tanken på att avskaffafilmcensuren enligt det förslag som utrednmgen hade framlagt. Man har läst uppen lång lista på dem och talat om den stora enigheten kring utredningen. Menman har inte med ett ord talat om vilka remissinstanser som tyckte att det varangeläget att ta sig en ny funderare på det förslag som censurutredningen ladefram. Där fanns ett par kvinnoförbund, bl, a, det socialdemokratiska, där fannsuniversiletskanslersämbetet, där fanns någon medicinsk fakultet, där fannsstatens filmgranskningsråd det fUmgranskningsråd som i den senaste debatten häri om filmcensurfrågorna anklagades för att innehålla aUtför mångakulturradikala personer och för att vara alltför radikalt och liberalt i sinabedömningar. är ju ett organ för att övervakacensuren, och jag kan försäkra och att det system somhar skapats även om man kan anse att det är klumpigt och inte tillräckligttidsenligt ändock innebär den garantin att alla får sitt ärende prövat, Filmgranskningsrådetmåste inkaUas innan det görs alltför stora ingrepp i fUmer eller de förbjuds,och i sista hand finns det möjlighet att gå till Kungl, Maj:t, Vi som har sysslat med detta och som från börjanvar klara censurmotståndare har blivit alltmer betänksamma sedan vi har fått sevad importörerna och de som förser oss med filmer bjuder ut. Vi är rädda för enohämmad import av den revolver- och knytnävskultur som har blivit råare ochalltmer avhumaniserande . Personligen har jag suttit ordförande ifilmgranskningsrådet , och jag kan försäkra att del har hänt åtskilligti avhumaniserande riktning, inte bara den bekanta Spagetti-Western utan ocksåfilmer som framför allt en del amerikanska men också italienska och spanskabolag förser oss med. Vi har ibland talat om ett slags fascistisering av denlivssyn som kommer tUl uttryck i dessa filmer. föreslog vi förbud av 17 filmer - och det blevockså beslutat - och kUpp i ett 60-tal, Man kan lycka att censur är ett diskutabelt instrument,men vi viU ändå ge regeringen en eloge för att frågan har lämnats över tiUmassmedieutredningen. Det finns anledning att ta sig en ny funderare på hurdessa problem skall hanteras, och vi kommer alldeles säkert att få tUlfälle attgå in i en mera detaljerad sakdebatt när förslaget ligger på bord. Avskaffande av filmcensuren för vuxna, m. m. () kort genmäle: Det är alldeles riktigt att det också finnsnågra remissinstanser som hade en annan mening än filmcensurutredningen. Vadjag sade var att de flesta remissinstanser instämde med den enhälligaparlamentariska utredningen om att filmcensuren för vuxna skuUe avskaffas. Desammanfattade ofta sina remissvar ungefär på det sätt som Landsorganisationengjorde: "LO tillstyrker utredningens förslag om en aweckUng avfilmcensuren för vuxna. Därvid delar LO utredningens uppfattning att varje formav censur strider mot yttrandefrihet och friheten att ta del av deframställningar av olika slag man själv önskar. Förslaget innebär också enligtLO:s mening att man önskar likabehandling av ansvaret inom olikamediaformer." Det var ungefär de tonfallen i de flesta av remissvaren. Jagupprepar att jag naturligtvis har respekt för de remissinstanser som kom annan slutsats. Jag vill bara ta upp en sak med som ju ärledande inom filmgranskningsrådet. Själv vill han totalförbjuda filmen (Djävlarna), för att ta det exempel som illustrerar en viktig princip.Han förklarar i ett betänkande undertecknat : "Med hänsyn tUlfUmens utdragna tortyr- och andra våldsscener har rådet efter ingåendediskussion beslutat rekommendera biografbyrån att förbjuda filmen offentlig förevisning. Rådet anser det inte heUer uteslutet att vissa avsnitt präglade av masshysteri kan vara skadligt upphetsande. Avskaffande av filmcensuren för vuxna, m. m. Rådetfinner det osannolikt att filmens förråande karaktär kan förändras ens genommycket omfattande klipp i de många scenerna med kompakt våld och hysteri." Del var alltså uppfattning efter att han settden filmen. Sedan kommer då professor som säger alt biografbyrånoch filmgranskningsrådet har gjorl ett "fatall misstag" och drarmotsatt slutsats. Utbildningsminister säger också alt det inteheller är så som biografbyrån menar. Och så kommer flera filmkritiker med enutomordentligt positiv uppfattning om denna films konstnärliga halt. Då upprepar jag min fråga till , Vi kan ha heltolika mening om denna films påverkan på människor Vi kan ha helt olikaupplevelser av den själva, och vi kan ha helt olika mening om dess konstnärligavärde. Men är det verkligen rimligt - jag upprepar den frågan - alt en delbedömare skall sitta inne med makten alt förbjuda filmen, medan andra intesitter inne med makten atl visa fUmen för vuxna svenska medborgare? () kort genmäle: Jag förstår atl gärna önskar ellgräl om vissa filmer och deras behandling, men jag vill be atlavvakta tills vi får massmedieutredningen på bordet, så att vi har etl merakonkret diskussionsmaterial, har anklagats, som jag sade förut,för att ha varit alltför liberalt i sin bedömning. Förra gången det var enlivlig diskussion kring en film i var det för attfilmgranskningsrådet beslutat atl frisläppa mycket omdiskuteradefilmer. Då ansågs det atl vi gick alltför långt i vår frihetssyn i dessasammanhang. anklagas vi från andra utgångspunkter. använder den gamla bekanta diskussionsmetodenalt tala om halva sanningen, inle hela. Han sade att det var som gick igenom, när det gäller filmgranskningsrådets uttalandebeträffande filmen . Jag vill påpeka för att det varfråga om ett helt enigt filmgranskningsråd och kan ju se eftervilka det är som ingår i delta råd. Det rådde fullständig enighet om detförslag som vi kom alt leverera. () kort genmäle: Del är inte alls så atl jag vill ha någotslags "gräl" här. Jag försöker få ett principiellt resonemang tillstånd med utgångspunkt i den senaste diskussionen om en film somfilmgranskningsrådet ville totalförbjuda men som regeringen friade. även de andra medlemmarna av filmgranskningsrådet ville alltså förbjudafilmen helt, medan regeringen frisläppte filmen i dess helhet. Filmkritikernahade olika mening, politikerna hade olika mening och myndigheterna hade olikamening. Min fråga till är principiell och lyder: Är detriktigt och rimligt att vissa bedömare skall sitta inne med makten atl förbjudafilmen, medan andra bedömare inte sitter inne med makten att visa fUmen? () kort genmäle: Ärendet är avgjort i högsta instans, och jaghar inga flera kommentarer att ge i detta sammanhang. En utredning skall nugenomlysa hela problematiken, och det är som utskottets talesman har sagt svårafrågor det här gäller. Vi får väl sedan ta ställning tUl hur ett nyttinstrument för förhandsgranskning, om man vill ha elt sådant instrument, skallse ut. i (c): Jag begärde ordet när jag hörde herrarAhlmark och Ullslen citera och dra vissa slutsatser ur filmcensurutredningensbetänkande. Eftersom jag tillhörde filmcensurutredningen, tror jag att det kanvara lämpligt atl något redovisa vad utredningen sade och de betänklighetersom framfördes. Forskningsresultaten gav inte så klara besked som göra gällande. Jag kan citera vad filmcensurutredningen skriver på s. 129: "Den tidigare omnämnda vetenskapliga dokumentationsom föreligger på området ger i stort sett inte någon avgörande vägledning förbedömning av censurfrågan. Någon absolut eller definitiv kunskap kan aldrigvinnas. Utredningens stäUningstaganden har därför i stor ulslräckning måstbaseras på avvägningar om sannolikheten av vissa skadeverkningar ochmöjligheten att motverka dessa genom censur." Utredningen sade också: "Enligt utredningens meningär det främst våldsfilmerna som kan tänkas innebära en risk för i varje faUstorkonsumenterna inom dessa grupper, framför allt genom en negativ attitydpåverkanpå lång sikt." De forskningsresultat som vi hade att ta ställning tUl gavinte mig personligen någon vägledning för all bedöma detta. Här fanns ingaklara besked. 1 den reservation som jag fogade till utredningen har jag ocksåsagt: "Man vet fortfarande för litet angående sambandet mellanvåldsfilmer och kriminalitet. Det torde emellertid inte råda någon tvekan omatt våldsinslagen i filmer har betydelse för den aUmänna inställningen tillvåldet." kom fram tiU slutsatsen att man skuUeföreslå ett slopande av vuxencensur med efterhandskontroll och ett bibehållandeav barn- och ungdomscensuren. Jag har velat säga detta eftersom jag drog den slutsatsenav och uttalanden att utredningen skulle ha haftalt ta ställning tUl klara forskningsresultat. Varken eller jag har sagt att det finns någraklara forskningsresultat om filmers oskadlighet för vuxna. Tvärtom har vi bådai flera inlägg betonat att det inte finns någon entydig bevisning av det slaget. Jag instämde bara i den sortens resonemang, som i förde när han satt i filmcensurutredningen. Och sadehan att när det gäller vuxencensur åvilar bevisbördan dem som menar Avskaffande av filmcensuren för vuxna, m. m. Vissa anslag ur kyrkofonden attcensuren skall vara kvar. Eftersom det inte finns, som självpåpekade, några entydiga och vetenskapligt grundade argument för att censurenskall vara kvar för vuxna, så drog filmcensurutredningen, och den gängen ocksåherr , den alldeles rUrtiga slutsatsen att då borde censurenavskaffas. I vad gäller filmcensur för barn är vi fullständigt eniga: den vUlbåde och vi ha kvar. Utöver bevisbördan diskuterade utredningen också censurensom medel att möta de risker som film skuUe kunna ha och drog den som jagtycker helt riktiga slutsatsen att censur är ett alltför trubbigt medel i dettasammanhang. Därför vUle man inte ha kvar den. 1 alla dessa slutsatser instämde . Och denreservation som han avlämnade hade ju inte med denna principiella fråga attgöra; den gäUde bara den övre åldersgränsen för barnförbjuden film. Såvitt jag förstår finns heller ingenting ifUmcensurutredningens resonemang och i de resonemang som har förts senare avdess ledamöter som skulle motivera att det mycket gedigna arbete som ulförts avfilmcensurutredningen som skulle behöva kompletteras med ytterligareutredningar. Däremot tycker jag precis som filmcensurutredningen harrekommenderat, att det är viktigt med fortsatta vetenskapliga undersök-rungarpå detta område. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 17 Vissa anslag ur kyrkofonden Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 12 i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1972:30 angående vissa anslag ur kyrkofonden jämtemotioner. Maj:t hade i propositionen 1972:30 under åberopandeav utdrag ur statsrådsprotokoUel över utbUdningsärenden för den 25 februari1972 föreslagit alt dels besluta att kostnaderna för de under punkt 1 istatsrådsprotokoUel angivna utredningarna skulle stanna slutligt påkyrkofonden, dels medgeatl ur kyrkofonden 1. för budgetåret1972/73 utgick medel med högst för anlitande av biträde vidhandläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande statsdepartement, 2. tUl sjömansvårdsstyrelse utgick dels för tiden den 13 mars 1971-den 30 juni1972 ytterligare avlöningsbidrag med sammanlagt , dels fr. o. mden t. v. 19 bidrag om vartdera för år till avlöningav präster som var anställda i styrelsens tjänst i utlandet. 1. för /73utgick bidrag lill med högst tillbestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusiker vid Sköndalsinslilutel, 2. fr. o. m. den Ijuli 1972 t. v. utgick bidrag med för år tUl Lutherska världsförbundetssvenska sektion, 3. fr. o. m. den Ijuh 1972 t. v. utgick bidrag med högst för år till bestridande avkostnader för sammanställning av en årlig riksomfattande kyrkostatistik, 4. fr. o. m. den 1juli 1972 t. v. utgick anslag med för år tUl extra utgifter, 5. räknat fr. o.m. den t. v. fick bestridas kostnader för de ändamål och enligtde grunder som angivits under punkt 8 i statsrådsprotokollet. 1 detta betänkande hade behandlats dels motionen 1972:1505 av m. fl. (fp) varihemstäUts alt medgav att elt bidrag om utgick ur kyrkofondentill sjömansvårdsstyrelse för avlöning av sjömanspräst iLiverpool, dels motionen 1972:1506 av i Glömminge (c). den 20 aprU 1972 Vissa anslag ur kyrkofonden 1. att riksdagenbeslutade att kostnaderna för de under punkt 1 i StatsrådsprotokoUel angivnautredningarna skulle stanna slutligt på kyrkofonden, 2. att riksdagenmed bifall lUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972:1505 medgavatt ur kyrkofonden till sjömansvårdsstyrelse utgick dels förtiden den 13 mars 1971den ytterligare avlöningsbidrag medsammanlagt , dels fr. o. m. t. v. 19 bidrag omvartdera för år tUl avlöning av präster som var anställda istyrelsens tjänst i utlandet, 3. att riksdagenmedgav att ur kyrkofonden a) för budgetåret1972/73 utgick medel med högst för anlitande av biträde vidhandläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande statsdepartement, b) för budgetåret1972/73 utgick bidrag till med högst 125 000 kronortill bestridande av kostnader för utbUdning av kyrkomusiker vidSköndalsinstitulet, c) fr. o. m, den 1juli 1972 t, v, utgick bidrag med för år lill Lutherskavärldsförbundels svenska sektion, d) fr, o, m, t, v, utgick bidrag med högst10 för år till bestridande av kostnader för sammanställning av en årlig riksomfattande kyrkostatistik, e) fr, o, m, t, v. utgick anslag med för år tiU extra utgifter, f) räknat fr. o, m, t, v, fickbestridas kostnader för de ändamål och enligt de grunder som angivits under punkt 8 i StatsrådsprotokoUel, 4. altriksdagen skulle avslå motionen 1972:1506. Vissa anslag ur kyrkofonden Reservation hade avgivits av herrar Källstad (fp) ochEnlund (fp), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1972:1505 medgav att ur kyrkofonden tiU svenska kyrkanssjömansvårdsstyrelse utgick dels för tiden - den 30 juni 1972ytterligare avlöningsbidrag med sammanlagt , dels fr. o. m. den 1juli 1972 t. v. 20 bidrag om vartdera för år till avlöning avpräster som var anställda i styrelsens tjänst i ullandel. Ur kyrkofonden utgår tillsvenska kyrkans sjömansvårdsstyrelse 19 bidrag för avlönande av prästersom är anställda i styrelsens tjänst i ullandel. anhåller styrelsen omytterUgare ett kyrkofondsbidrag för att kunna tillmötesgå ett önskemål avEvangeliska fosterlandsstiftelsen att styrelsen den 1 juU 1972 skall övertaansvaret för avlönande av stiftelsens sjömanspräst i . Stiftelsen harnämligen fått svårigheter att med egna medel fortsätta den sjömansvårdandeverksamhet, som den har bedrivit här . Vidare anhåUer styrelsen,att varje lönebidrag räknas upp. Denna ökning skulle utgöra ersättning dels förallmänna lönehöjningar, dels för en generell uppräkning av bidrag med beloppmotsvarande en löngegrad. Kammarkollegiet har undersökt frekvensen av svenska ochskandinaviska fartyg som anlöper hamn och funnit den tillräckligför att en sjömanspräst skaU kunna vara stationerad på platsen. KoUegiettUlstyrker därför atl ytterligare etl avlöningsbidrag utgår. KoUegiettillstyrker också en ökning motsvarande den allmänna lönehöjningen.Departementschefen avvisar visserligen framställningen, men som jag uppfattardet, med en mycket mjuk skrivning: "Framställningen tordedärför inte böra föranleda någon åtgärd." Med tanke på hur positivt propositionen är skriven ochvilken betydelse som sjömansprästerna har för vårt farande sjöfolk föreslår vii vår reservation att sjömansvårdsstyrelsen får sitt begärda bidrag. Jag villgärna understryka att dessa präster, utöver sin gärning som kyrkans män,bedriver en icke oväsentlig kurativ verksamhet. I många fall aktiverar sigdessutom sjömansprästen och hans hustru gemensamt och skapar en känsla avhemmiljö för de gästande sjömännen, och det är myckel värdefuUt för dem. Jag vill med detta yrka bifall tiU den vidkulturutskottels betänkande fogade reservationen. 1 detta anförande instämde (). i Lane-Herrestad (c): I samband med propositionen 30 har vi haftatt behandla förslag om avlöningsbidrag för sjömansprästerna. Det är en rättbetydande höjning som föreslås. Som har sagt utgår det urkyrkofonden 19 bidrag till sjömansvårdsstyrelse, vartdera om . föreslås i den nämnda propositionen att dessa bidrag skall höjas med för varje sjömanspräst och år. Varje bidrag Nr 62 uppgårdärigenom tUl . Därtill föreslås ett retroaktivt den tillägg på tUl varje avlöningsbidrag. Reservanternaönskar 20 anril 1972 atl bidragskall utgå för ytterligare en sjömanspräst, nämligen i ,--------- ochföljer därmed upp vad som har äskats i motionen 1505. framgår ju här av vad jag sagt atl del är elt rättstorl steg man har KyKOjonaen tagit genom att lämna höjda bidrag tillsjömansprästerna.