prot · FV0933 · 1972-12-31 00:00:00 — Ang. deltagandet i FN.s miljövårdskonferens Jug vill inte förutskicka vilket slutgiltigt beslut den finskaregeringen kommer fram till, men det är viktigt att understryka utt det i varjefall ännu inte har övervägts nägon sådun slutsats från den finska regeringenssida. Detta är en , och det är självklart uttSverige som värdlund för konferensen och som FN-medlem kommer utt följu FN;sbeslut i frågun. Vi kommer ändu frum till konferensens summunträde här iStockholm utt lämnu ullu våra bidrug och utt prövu ulla möjligheter som ståross till buds, underförstått dä givetvis alla möjligheter som vi bedömer kan hanågon positiv effekt för att möjliggöra en samförständslösning rörandeformerna för även östtyskt deltagande i konferensen. (vpk): Utrikesministern säger att det inte är vår uppgift attvärdera de bådu tyska staternas olika argument, men det är ju just det Sverigehar gjort. har tagit hänsyn tiU de argument som kommit från västtyskthåll, exempelvis att man inte skall störa de förhandlingar som pågår. Helatiden är det de argumenten som man från svensk sida flitigt använt sig av idebatten, och därmed har man tagit ställning för den ena sidans argument. Munhur exempelvis erkänt den ena halvan medan man däremot inte erkänt den andra.Det är så saken ligger tUl när det gäller agerande i denna fråga. Jag återkommer till . Även därrider tydligen utrikesministern och den på en helt ohållbarprincip, nämligen att därför att vi inte har erkänt den östtyska staten kan viinte heller rösta för inval i ett av . Detta ärganska häpnadsväckande eftersom man dä, som jag sade tidigare, sätter en sådanorimhg princip före det värdefulla som Hgger i att gemensamt lösa t. ex. denhälsofråga som gäller de olika länderna. Detta kommer aUtsä i andra handsamtidigt som man envetet biter sig fast vid principer. i Skegrie (c): Jag var ett tag under utrikesministerns tulsenust litet tveksam om huruvida jag inte hade feltolkat pä sä sätt att jagtolkat uttulundena i svaret alltför välvilligt. Men i slutet av sitt tal komutrikesministern i alla fall med litet mera positiva tongångur. Jag har emellertid den bestämda uppfattningen, som jagocksä velat försöka göra gällande, att när det gäller de här globalamiljöintressena får och bör de inte politiserus. Jag tror att de strävunden somnu finns för utt nå ett samförstånd mellan och Östtysklandingalunda kommer att främjas om den ena parten känner sig diskriminerad. Detkan i stället hända att om mun åtminstone på det här området - där alla staterbör, som jag sade, se bort från ekonomiska, politiska och mUitära intressen kunde bortse ifrän de politiska intressen som kan finnas i de här staterna,skulle det bidra till ett samförstånd, vilket vi ju alla hoppas skall kunnauppnås . Men just därför att de här miHöfrågoma mäste ses urinternationell synpunkt och icke ur lokul synpunkt är det beklagligt om maninte kan finna en form sä att alla stater kan vura med. Jag har denuppfattningen att vi ur global synpunkt påmiljöförstöringens område kan vålla varandra och för övrigt helavärldsbefolkningen så stora skador utt jug tror att ett krig, även medmoderna förstörelsevapen, knappast kan bli värre; och det är mot den bakgmndensom jag menar att vi ur internationell synpunkt inte har råd att riskera attdet uppstår luckor i det arbete som jag hoppas att denna konferens ärtillkommen för. Jag vill inte tro att den är tillkommen bara för att bli, somjag sade, en ord fyrverkeriets tillställning, utan jag hoppas att det bakominitiativet tiU konferensen ligger en verklig vilja att det skall händanågonting internationellt och med den utgångspunkten kan vi inte undvara såstora områden som i det här fallet representerar. Ang. deltagandet i FN.s miljövårdskonferens I den interpellation som jordbmksministern omen stund skall besvara finns också en fråga från min sida som berör precis despörsmål som är uppe till behandling i denna interpellationsdebatt. Jag vUl därför gärna säga att vi väl aUa delaruppfattningen att det är viktigt att deltagandet i miHövårdskonferensen blir såfullständigt och brett som det någonsin är möjligt och att även Tyskademokratiska republiken kan komma med. Det är naturligtvis angeläget att densvenska regeringen också i fortsättningen lägger ned stora ansträngningar påatt bidra till att så verkligen kan ske. Jag vill ändå deklarera att jag troratt det är lika viktigt att vi inte hastigt och lustigt överger de principersom har varit vägledande för de svenska ställningstagandena i FN. Jag kan aUtså för min del deklarera ätt jag ärtUlfredsställd med det svar som utrikesministern har gett. ' Överläggningen var härmed slutad. § 42 Ang. deltagandet i Herr jordbruksministern ordet för att besvara () den 1 framställdainterpellution, nr 16, och unförde; har bett mig redogöra för lägeti vad gäller inbjudningarna till miljövårdskonferensen i i är avseendedels officiella regeringsdelegationer, dels icke-statligu orgunisutioner. HerrWikström hur vidure frågat om relationen mellun de sidourrange-mang som ordnasi anslutning till konferensen och de officiella sessionerna under konferensen. Såsom framgått av utrikesministems interpellationssvar tiUherr i Skegrie och är konferensen om den mänskliga miljönen . är värdland, men i övrigt är FN ansvarigt förkonferensen. Detta innebär att det är FN som har ansvaret för inbjudningarna.Beslut i inbjudningsfrågan fattades av FN;sgeneralförsamling. I detta beslut anmodas FN:s generalsekreterare att inbjudamedlemmar av FN eller och attdelta i konferensen. Ang. deltagandet i FN.s miljövårdskonferens formel förinbjudan innefattar men inte Tyska demokratiskarepubliken. När det gäller de icke-statliga organisationerna hargeneralförsamlingen beslutat anmoda FN:s generulsekreterure utt inbjudu sådunaorganisationer att representeras av observatörer vid konferensen. Sädaninbjudan kan utgå till dels internationella icke-stutliga organisationer somden hade konsultativ status hos FN:s ekonomiska och sociala rådeller som då var upptagna på en av rådet förd särskild förteckning, dels vissaandra icke-statliga organisationer av internationell karaktär. Konferensens procedurregler, som godkänts avgeneralförsamlingen och som måste antas av konferensen, föreskriver uttinbjudna internationellu, icke-stutliga organisationer får möjlighet att enligtett särskilt förfarande göra muntliga inlägg i frågor som faller inom ramen förderas verksamhet. FN:s konferenssekretariat har sänt utinbjudan tiU regeringar samt kommer att inbjuda vissa mellanstatligaoch icke-statliga orgunisutioner att delta i konferensen. I vad gäller de sidoarrangemang som anordnas i samband medkonferensen vill jag nämna föHande. hålls pä regeringsnivå meddeltagande av inbjudna stater och vissu observutörer. Andra organisationer,grupper och enskilda kan inte delta i konferensen men väl följa den frän deåskådarplatser som i begränsud omfuttning finns i Folkets hus, nyuriksdagshuset och gamla . För att sä mänga intresserade sommöjligt skull kunna föHa förhandlingarna har hyrtStadsteatern. Där kan sammanlagt 1 000 personer följa plenardebatterna iFolkets hus via intern television. Vidare kommer att inrymmu ettinformationscentrum, där bl. a. miljövärdsfilmer visas, information omkonferensen ges och material lämnas ut till intresserade. För de icke-statliga orgunisutioner, grupper och enskildum. som önskur deltu pä ett mer aktivt sätt har hyrtlämplig lokul för ett miljöforum. Dettu forum arrangeras av SvenskaFN-förbun-det och Ungdomsorganisationers landsråd. Nationalkommitténsroll inskränker sig till att ställa lokaler m. m. till förfogande, medanprograminnehåll, uppläggning etc. beslutas av nyssnämnda organisationer isamråd med såväl nationella som internationella organisationer. Även om dettamiljöforum är ett helt fristående arrangemang kommer kontakt med konferensenatt uppehållas genom bl. a. informationsutbyte om verksumheten sumtdistribution av FN-dokumentation från konferensen m. m. Jag ber utt få tacka jordbruksministern försvaret och för redogörelsen. Jug skulle tro utt det ur ganska mänga som har litet svårtutt hänga med i ullu de uktiviteter som planeras inom ramen för miljövårdskonferensenoch i anslutning till den. Detta var ett av skälen tUl att jag framställdeinterpellationen. Ett annat skäl var att det gick rykten om att den svenskaregeringen var relativt ointresserad av det deltagande som har planerats frånde s. k. non-governmental organizations. svaret somen dementi på dessa rykten och sä, att den verkligen har ettaktivt intresse för att bereda möjlighet för dessa organisationer att vara medbåde i konferensen och i de sidoarrangemang som kommer att anordnas. Jag har några frågor i anslutning tUl detta. Det talas isvaret om inbjudan från konferenssekretariatet och att denna skuUe komma imitten av febmuri. Har inbjudningarnu gått ut, eUer väntar vi fortfarande påatt de skall utsändas? Frågan huruvida inbjudan har utgått till de storainternationella huvudorganisationer, som man vet under ulla förhåUanden kommeratt vara med, är därvidlag mindre intressant än frägun huruvida en rudspecialorganisationer kommer att inbjudas. Detta är ju i och för sig ingentingsom den kan påverka, men det är klart att det är av stortintresse för medlemmarna i dessa organisationers svenska avdelningar ochrörelser att få ett besked på denna punkt. Det miljöforum som skall anordnas vid sidan av konferensenskaU tydligen inte, som det har sagts, hålla till i Tennishallen, utan påKonstfack och i . EnUgt tidningsuppgifter skulle flyttningen bero påatt man viUe komma närmare , där ett annat forum skall anordnas jagskaU strax återkomma till detta. Bara ett par ord om det miljöfomm som skall ledas avSvenska och Ungdomsorganisationers landsråd. Det är viktigt att de organisationer som deltar i dettamihöforum inte bemöts med armbågen utan verkHgen tas emot generöst. Dettainnebär framför allt krav på att resurser ställs till förfogande för dessaorganisationer så att de kan genomföra detta ganska svåröverskådligaarrangemang på ett så bra sätt som möjligt. Jag tycker att detta är angelägetockså därför att det finns stora risker - eller om man så viU stora chanser att detta miHöfomm bUr centmm för en mera fräsch och okonventionell miljödebattän själv. I varje fall kan man våga den gissningen att press,radio och TV kommer att vara väl så intresserade av det som händer där som uvdet som sker i den officiella konferensen. I och för sig tycker jag att dettaär riktigt. Det är naturligtvis mänga som är rädda för att en konferens därregeringarna är direkt representerade kommer att bli mera försiktig än ettforum där fristående forskare och miHögrupper och andra kan komma direkt tilltals. Då är det viktigt att man visar, att man med generositet och tolerans ärberedd att lyssna på deras synpunkter. Det har förekommit tidningsuppgifter om aktiviteter iABF-huset under arbetsnamnet Folkets forum. Jag skulle gärna vilja höra omjordbruksministern har några kommentarer till det arrangemanget och dessrelation tUl själva miljökonferensen. I tidningsnotisen är en rad organisationeruppräknade som deltagare, bland dem organisationer som är knutna tUl flera avde partier som finns företrädda i . Man undrar om det är nägot slagsbegynnande rivalitet mellan Folkets forum och det miHöfomm som den svenskaregeringen skall stödja i och . Det vore synd om så skuUebli faUet. Ang. deltagandet i FN.s miljövårdskonferens Ang. deltagandet i FN.s miljövårdskonferens På frågan om inbjudningama har utgått villjag svara att regeringarna nu har fått inbjudan frän FN att utse sinadelegationer. Ännu har inte de s. k. non-governmental organizations fått sinainbjudningar. Men man har inom klart för sig efter vUkagrunder man skall välja ut organisationerna. vet ju att vi ivärlden har ett otal organisationer. Hur det än är med möjhgheter -Folkets hus och de båda riksdagshusen - så finns det fysiska gränser för hurmycket människor lokalerna kan rymma. I första hand är det en ,varför man främst måste se till att FN:s medlemsstater får plats med sinadelegationer. Men det kommer en hel rad av s. k. non-governmental organizationshit för konferenser. När det sedan gäUer Miljöfomm kan jag säga, att viursprungligen tänkt oss erbjuda dem Tennisstadion. Det passade dock interUctigt,och då fanns det möjligheter att få just och förändamålet. Regeringen och sade då att det inte spelade någonroU och att de fick hålla tUl var de vUle. Vi kommer att stödja dem och harredan givit dem löfte att få aUa de pengar de anser sig behöva för att kunnaklara arrangemangen. Det har sörjts för utt de ekonomiskt kun genomföra sinakonferenser. Men vi har mycket kraftigt velat murkera, att regeringen ochNationulkommittén inte vill påverka utformningen. De grupper som avser utt ha en egen miHökonferens iABF-huset viU inte, såvitt jug förstår, vuru med i Miljöforum. Eftersomregeringen betulur till dennu konferens, utgår de ifrån utt det här bara äretablerade och köpta deltagare. Jag kan inte finna någon annan förklaringhärtill. Men även där pågår en rörelse, och jag har nog en känsla av att när vikommer närmare den aktuella tidpunkten, kommer säkerligen en del av deorganisationer, som avser att delta i , att i stället gå tillMiljöfomm, där det aUtså finns stora möjligheter att fritt och"fräscht" som sade diskutera miHövårdsproblem. Det kan säkert inträffa att vissa diskussioner i Konstfackoch FUmhuset fångar massmedias intresse. Det är ingenting att vara ledsen över,snarare tvärtom. Man får ju hu klart för sig att FN;smiHövårdskonferens mäste vara ett seriöst arbetande forum som skall leda framtill någonting. Det är inte meningen att det skaU vara sensationersom lockar massmedia, utan man skall försöka arbeta sig fram mot dokument somkan ligga till gmnd för ett effektivt framtida internationelltmiljövårdssamarbete. HerrWIKSTRÖM (fp): Jordbmksministem och jag har inte någradelade meningar. Eftersom det är så begränsade fysiska utrymmen för självakonferensen är naturligtvis urvalet av de icke-statliga organisationer somdeltar en känslig fråga. Jag tror det är viktigt att man ordentligt klargör förden svenska allmänheten att urvalet icke görs av den samt att de klagomål som kan infinna sig beträffunde urvaletfår riktus tUl och inte tiU . Jag tycker också det är viktigt att det sägs ifrån, att deorganisationer som planerar ett s. k. Folkets forum är välkomna även tillMiHöfomm. Jag ser att socialdemokratiska studentklubben och centerungdomär med om att planera Folkets forum. Såvitt jag förstår är också de välkomnaatt vara med i MiHöfomm. Det finns all anledning att stödja detta arrangemangsom syftar tUl att ge en sidobelysning åt de intressanta frågor sommiHövårdskonferensen skall syssla med. Överläggningen var härmed slutad. Om behandling vid av frågorrörande användningen av vissa stridsmedel m m. § 43 Ombehandling vid av frågor rörande användningen av vissastridsmedel m. m. Herr jordbruksministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara dels () framställdainterpellation, nr 3, till herr utrikesministern, dels (vpk) den12 januari framställda interpellation, nr 22, tUl herr utrikesministern, ochanförde: Fm har frågat utrikesministern omregeringen avser att ta initiativ tiU att frågan om de krigföringsmetoder, somgenom bombningar samt mekaniska, kemiska och biologiska stridsmedel hotar denmänskliga miHön, tas upp tiU behandling vid . har frågat utrikesministern om regeringenkommer att ta initiativ tUl att frågan om systematiska förstörelse avmiljön i tas upp tiU behandling vid iStockholm . Interpellationerna vUka överlämnats dU mig förbesvarande besvaras i ett sammanhang. Dagordningen för om den mänskliga miHön harutarbetats av den särskilda kommitté som tillsatts av FN:s generalförsamlingför att bistå konferensens generalsekreterare i förberedelsearbetet införkonferensen. I kommittén ingår företrädare för regeringarna i 27 av FN:smedlemsstater, däribland . Dagordningen tar upp sex ohka problemområden,nämligen bebyggelsemiHön, utbyte av kunskap och information, naturresursemasutnytdande, utveckling och miljö, miHö-föroreningar samt organisation av detinternationella mihöarbetet efter konferensen. Dämtöver upptar dagordningenförslag tiU deklaration om den mänskliga miHön. Dagordningen antogs avgeneralförsamlingen . De i interpeUationerna avsedda frågorna kommer att kunnatas upp vid behandlingen av miljödeklarationen. I deklarationen som utarbetatsav en mellanstatlig arbetsgmpp har nämligen på svenskt initiativ införts ettavsnitt om användning av massförstörelsevapen. I detta avsnitt uttalas attmänniskan och den mänskliga miHön måste förskonas från de allvarliga följdersom kan uppkomma genom prov med eller användning av massförstörelsevapen. Densvenska regeringen har alltså i den utsträckning den fastställda Om behandling vid av frågorrörande användningen av vissa stridsmedel m. m. dagordningenmedger tagit upp frågan om användningen av biologiska och kemiska stridsmedelsamt massförstörelsevapen. Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret. Det är med stor tiUfredsställelse som jag kan konstatera att frågan om miHömordskrigetefter initiativ av den verkligen kommer att behandlas påmiHövårdskonferensen. Det innebär att ett stort steg framåt har tagits i dessafrågor, och jag vill än en gång tacka för det svar som vi har fått. Att såkommer att ske ser jag i mycket också som ett resultat av det arbete i dettasyfte som har utförts av Vietnamrörelsen i liksom avStockholmskonferenserna om och av Internationella komissionen förundersökning av krigsförbrytelser i . Det är på det sättet somvärldens uppmärksamhet har riktats på dessa frågor. uppvaktade Svenska kommittén förVietnam utrikesminister och krävde att skulle tainitiativ till att mUjövårdskonferensen behandlar frågorna om dekrigföringsmetoder som genom massförstörelse med hjälp av bombning, mekaniska,biologiska och kemiska stridsmedel hotar den mänskliga miljön. Aktionen frånvår sida för att förmå miHövårdskonferensen att diskutera dessa frågor harfortsatt . Interpellationerna är naturligtvis också ett led i detarbetet. förre ordförande har ocksåaktualiserat frågan inom den , senast vidgeneralsekreterare besök i . Jag kan försäkra attvi kommer att fortsätta att på olika sätt verka för att dessa frågor på allvaruppmärksammas i samband med miHövårdskonferensen. Vi tror inte attmiHövårdssträvan-dena kan få och inte heller att de förtjänar förtroende, om deinte förenas med kamp mot miHömordskriget. Om konferensen skulle vägra attbehandla dessa frågor eller välja att behandla dem summariskt och ytligt, trorjug utt reaktionen i framför ullt den tredje världen med rätta skulle blimycket sturk. Den skulle bli det främst uv följunde skäl. , sådant det bedrives i och iPortugals kolonier, innebär en mycket mera total förstörelse av den mänskligamiHön och ett mycket allvarligare hot mot människans möjligheter att överlevaän nägot annat känt miljöhot. Dessa effekter är dessutom avsedda. Det är intesekundära eller förbisedda biverkningar. Syftet med kriget är att skada ochförgifta eUer döda allt levande, att förstöra samhällsorganisationen,produktionsapparaten, all bebyggelse, all växtlighet och naturen själv. Pä detsättet innebär miHömordskriget en utmaning och ett hån mot alla deansträngningar som de fattiga och förtryckta folken gör för att förbättra sinsituation. Låt oss i det sammanhanget inte glömma bort att dekrigföringsmetoder som håller på att utvecklas i och i Portugalskolonier runt om i tredje världen uppfattas som ett hot och en varning frånförtryckarnas sida, ett hot om att om andra länder och befrielserörelser päaUvar försöker fä i gång en självständig utveckling - en utveckling oberoendefrän stormakterna och de forna kolonialmakterna kommer de att drabbas avsamma sorts krig. Jag har besökt både och en av kolonier,. Där har jag kunnat se vUka verkningar kriget haft pä människornaoch pä naturen. Jag har mött skolbarn som varit med om att deras skola blivitanfallen. Jag har sett risfält och fruktodhngar fullständigt förstörda ochsönderpepprade av bomber. Jag har mött bönder som varit med om att först arbetatungt en hel odlingssäsong på risfälten - ett arbete som ofta måste utföras pånatten därför att ingen gär säker som sedan fått se hela sin skördförstörd, sönderbombad och uppbränd. Bombningarna är alltid särskUt intensivaunder skördeperioden. Deras bitterhet och vrede är fruktansvärd, men defortsätter ändå ständigt att reparera skadorna och plantera nya grödor. Vi har ett mycket stort ansvar mot dessa människor när detgäUer att uppmärksamma ocksä den sorts mUjöhot som de ständigt utsätts för. Jaghar sett barnen i , som lider av svår akut proteinbrist därför attportugisema systematiskt skjuter ut all boskap och pä sä sätt berövar dem bådemjölken och köttet. Mödrarna kan inte amma dem, eftersom också de är drabbadeav proteinbrist. Jag har hört sjukvårdspersonal berätta om hur svårt det äratt bota napalmskadade och bombskadade människor när de inte kan fä fullvärdigkost. Vi har alla i TV sett de fruktansvärda skador som de antipersonella bomberna,napalm och giftbesprutningarna orsakar. 1 tidningen nr 38 avden finns det en liten notis om situationen i . Det heterdär; Den 17, 21, 22 och spred amerikanska flygplan giftigakemikalier över Muong Kahm-provin-sen. av befolkningen i distriktetskadades, varav ett femtiotal gamla, kvinnor och barn med dödlig utgång, ochrisfält och fmktträdgår-dur blev svårt förstörda. Den senuste tiden, som president hycklande fredstal och i hälsats som "den som kommer med fredoch goda skördar", har detta krig kraftigt intensifierats. Den rapportfrån som jag läste upp är bara ett av många exempel. Bombarmadan fördubblats, och de bombningar som pågår i hela Indokinaär de kraftigaste pä fyra är. a. bombas de områden i Sydvietnum där mansamtidigt genomför de största tvångsförflyttningar-na i hela Indokinakrigetshistoria. Den sorts krigföring som vi nu diskuterur och dess konsekvenserkan lätt undervärderas, eftersom det i sä stor utsträckning rör sig om s. k.konventionella stridsmedel. Men det behövs inte särskilt mycket för att bombaen bondby på sönder och samman. Ändå är det på det sättet att debombmassor som fälls över dessa folk är de mest intensiva som något folknågonsin varit utsatt för. Vi måste reagera för miljömordskriget ochavvärja det fruktansvärda hot mot mänsklighetens framtid som det innebär. Denna kamp skall naturiigtvis föras i många sammunhang - iFN, i diskussionerna om folkrättens och krigskonventionemas utformning, inedrustningsförhandlingarna och pä annat sätt. Den har redantagit initiativet till en modernisering av folkrätten och krigskonventionerna,så att de verkligen skall vara tillämpliga och verkningsfulla i den sorts krigsom nu pågår. Jag utgår från att detta Om behandling vid av frågorrörande användningen av vissa stridsmedel m. m. Om behandling vid av frågorrörande användningen av vissa stridsmedel m. m. arbetefortsätter och att vi i annat sammanhang kommer att få en redovisning för vadsom hänt på det området. Det är, herr talman, absolut nödvändigt att ocksåmiljövårdskonferensen diskuterar denna fråga, och det mäste ske ingående ochsakligt. Det finns redan nu en omfattande dokumentation som visar effektema påden mänskligu miHön och de genetiska skador som detta krig orsakar. Det finnsmånga forskare som sysslar med dessa frågor och som säkert gärna ställer sinsakkunskap till förfogande. En förutsättning för att konferensen skall kunnaägna dessa frågor den uppmärksamhet som de förtjänar är emeUertid att sådantmaterial ocksä samlas in till konferensen och diskuteras där. Det framgår inteom så kommer att ske av jordbmksmi-nisterns svar, som i alla andra avseendenvar mycket positivt. Därför vUl jag ställa ett par kompletterande frågor: På vilket sätt kommer deklarationen om den mänskligamiljön att förberedas? Kommer det att ske genom utskotts- och kommittéarbeteunder själva konferensen? Kommer dessa frågor att kunna diskuteras under någraandra mbriker i utskottsarbete eUer på annat sätt under konferensen?