prot · FV0992 · 1972-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till atl det i goll om ulrymningsbostäder har utskottet avstyrkt motionen men samtidigtsagt, alt uppslaget bör beaktas, om en annan situation skulle uppstå. Jag skulle även vilja säga några ord om de frivilligaförsvarsorganisationerna, särskilt dä civilförsvaret. Utskottets ordförandesade i sitt första anförande , att de frivilligaförsvarsorganisationerna gjort en rad uttalanden, i vilka de begärt ett starktförsvar och visat sä stor oro inför dagens beslut att de ifrågasatt om derasegna frivilliga insatser var meningsfulla. Rent ut sagt menade de, atlinsatserna var meningslösa. En sådan reaktion förstår jag inle. Har iGäddvik bara uppfattat saken på det saltet eller har och hansmeningsfränder spritt den föreställningen till frivilligorganisationer att detär meningslöst därför att man inte får igenom den budget man önskar? Det ärmoderaterna som säger delta - det parti som vill ge några miljardermer lill försvaret. Om det allmänna krymper sina insatser, skulle del för migkännas än mer uppfordrande att göra frivilliga insatser. Så uppstodursprungligen hela frivilligrörelsen. När det gavs för litet lill försvaret,ville man frivilligt göra en hel del. Jag hoppas all inom frivilligrörelsen deninställningen fortfarande finns och all inle i Gäddvik gåromkring och slår ned modet på rörelsens medlemmar. De behövs och de gör en storinsats som man egentligen oftare än vad som är fallet borde prisa i riksilagen. i (iäddvik gav också en liten slängav det .slag som " borgerliga politiker ofta gör. Jag tror del var den ärade vice talmannen Virgin somockså sade, atl nu talar ni på ett sätt men när ni är utanför Nr 92 det härhuset har ni en negativ inställning till försvaret. riktastill oss socialdemokrater. Jag är främmande för detta. Jag skulle 29 mai1977 aldrig,som i Gäddvik tydligen gjort, gå ut och säga all del ;; ärmeningslöst att ni intresserar er för försvaret och att försvaret är sä uruselt,utan i stället få folk alt tro på försvaret och ha respekt för det - mnklning in. förcivilförsvaret, för de svenska frivilligorganisationerna och även fördel Beträffande civilförsvaret är del som Bengtssonsade så att vi står som ell föredöme för de flesta andra länder. Del gör vi faktiskt också när det gäller frivilligorganisalionerna. måste vara roligare att skapa en positiv anda för försvaret. försäkraatt när vi socialdemokrater är ute i våra organisationer, då får vi försvaraförsvaret, och det gör vi också. Vi kan inte bara racka ned på försvaret. Då skulleföljderna bli svåra. Folk skulle bli ovilliga all betala så myckel förförsvaret, om del är sa dåligt. Att tala om försvarsbeslutet i en så dov och dysterton och därmed mena all vi i vårt land demonstrerar bristande försvarsviljalyder på alt man inte känner samhället, att man inle vet om atl detta med 7miljarder lill försvaret upprör de flesta människor. Om man går ut med en sådandyster beskrivning av vad vi får förde 7 miljarderna, tycker jag man gör ensamhällsfientlig insats och inte en försvarspolitisk insats. Visocialdemokrater går ut och slår för försvarsutgiflerna. Vi har också kuragetall ta ul de skattemedel som behövs för all läcka utgifterna. Jag kan inle seannat än atl om man vill ha en god försvarsanda, så skall man också dels viljabetala för vad dessa anordningar kostar, dels gå ul och tala i en helt annanlon än de borgerliga representanterna här gjort. Det gäller både civilförsvaretoch det militära försvaret. Del är myckel höga kostnader vi betalar och det skullesannerligen inte vara möjligl att få människor alt betala så myckel mer ändelta. Man har återkommit lill atl socialdemokralerna får stödför beslutet av kommuni.slernas röster. Om kommunisterna kommer all stödja detförslag som regeringen har lagt, kommer icke någon grupps politiska företrädareatl rygga för beloppet de 7 miljarderna - och mittenparliernakommer ju billigt undan, men de vill åtminstone betala så myckel .somregeringen föreslär. Vill då ock.så kommunisterna understödja det, sä känns delbättre all kunna gå ut lill folk och säga: Åtminstone så här godtar vi allabudgeten. Tänk er all socialdemokraterna skulle gå ihop medmoderaterna och med någon liten röstövervikl få igenom ett betydligt högreanslag till försvaret. Del hade varit ell mycket dåligt grundat beslut. 1 säfall skulle fiirelrädarna för hälften av landets befolkning ha ansett att deinte vill betala. Det är en lillfredsställelse om liehi folket, eller dess[Kililiska företrädare, är villiga all bära de försvarskoslnader som beslutas. Med deltavill jag yrka bifall lill utskottets hemställan pä alla punkter. () kort genmäle; i Slockliolni sade att jag varexpert. Det är jag inte. Jag är myckel intresserad av frågorna och har försökt siilta mig 1 .v Försvarets fortsatta inriktning m. m. in i dem.Jag kan mycket väl fortsätta att debattera skyddsrum, skyddsmasker osv., menjag tycker inle att någon av oss tjänar någonting på att uppta tiden med attdebattera den frågan. Jag tror att tanken bakom resonemang all vii vårt land i jämförelse med andra länder ligger mycket bra till när del gällerskyddsmasker är riklig; det är mycket möjligt alt del inte finns något annatland som har del så bra ställt med skyddsmasker som vi kan få, om vi gör uppett hyggligt tillverkningsprogram. Just nu är det väl inle så värst bra ställtmed del. -Jag vet alltså inle svaret på fråg.i på denna punkt. talade om atl jag solidariserar mig medgeneraldirektören - chefen för civUförsvarsstyrelsen. Det gör jag inte. Däremotsolidariserar jag mig med de borgerliga reservanterna. Civilförsvarsstyrelsenhar som bekant begärt 154 miljoner, medan reservanterna vill ge 138; där liggervi alltså lägre än generaldirektören. Men jag vill också solidarisera mig medde människor som anser alt civilförsvaret omfattar den försvarstrygghets-frågasom ligger dem närmast, inte minst med de människor som skall göra tjänst inomcivilförsvaret och kanske inte får den utbildning som de har rätt att vänta sigall få. Jag upprepar vad jag sade tidigare, nämligen att det verkligen måsteanses vara otillfredsställande om man med en pliktlag - som jucivilförsvarslagen är - tar i anspråk enskilda medborgare för enkrigsorganisation utan alt ha gett dem tillfälle att i fredslid förbereda sigför sin krigsuppgifl. Det är huvudsakligen på en sådan utbildning som i allafall - det vet vi från verkskydd och annat kan komma samhället till godo ifredslid som jag personligen tycker alt man skulle lägga de pengar som skullekunna disponeras enligt reservanternas förslag. i Gäddvik (m) kort genmäle: i beskyller mig föratt i mitt inledningsanförande ha sagt saker som jag inte känner igen. Jagundrar om inte i sin iver att framställa mig som negaliv till defrivilliga försvarsorganisationerna lagt yttranden i min mun som i varje fallinte jag fällt i debatten och ingen annan från vårt parti heller. Vad jag sadeom frivilligorganisalionerna var: "Vi har med rätta varit överens om alldel har varit av stort värde att i runt tal en miljon svenskar i olikafrivilligorganisalioner fortbildar sig för sina vikliga uppgifter inom vårtvärnpliktsförsvar. Dessa organisationer och deras medlemmar har ock.så enavgörande betydelse när det gäller att vidmakthålla och stärka försvarsviljanhos vårt folk." Jag anförde sedan ett par citat ur de skrivelser somkommit oss i utskottet även , hoppas jag lill hända. Man sägerdär atl om betingel.serna för försvaret blir sämre, ökar riskerna för atl manskall ifrågasätta om ens personliga insatser är meningsfullci och att deltatvivel kun medföra slora negativa återverkningar på den frivilligabefälsutbildningen med åtföljande .sänkning av förbandens kvalitet utöver densom följer av minskad värnpliktsutbildning och sämre utrustning. Det är istort sett ell ordagrant citat ur en skrivelse som vi har fått. Det andra citatet som jag återgav var även del hämtat frånen skrivelse som vi i utskoltet har fått: "luirsvaret måste alllidutformas .så alt det ingerförtroende hos medborgarna och i omväriden. Finns inte ett sådant Nr 92 förtroende i det egna landet, saknas underlag förförsvarsviljan." Sedantyckte jag att i undervärderade svenska Varifrån har tagit upplysningarna om------------- --- ., 1 f II . 1 1, = . . ,-iu ill Kl ,1 , 1. att Svenska folkel skulle vara sa negativt inställt till all ha ell starkt ' * .» 1 ij ( " 4 Ii . 1-.1 o inriktning m. in. lorsvar,ett goll skydd lor var neutrahtelspolilik? " Den undersökning som jag återgav och som hade storsamstämmighet med tidigare, liknande undersökningar visar att av detUlfrågade vill ha ett försvar av oförändrad styrka, t. o. m. ökaförsvarets kostnader och ville minska dem. Därav diai jagslutsatsen atl svenska folkel och glädjande nog även ungdomarnas flertaltydligen vill ha ett starkt totalförsvar till skydd för vår självbestämmanderätt.Jag hoppas att också har tagit del av dessa undersökningar. i (s) kort genmäle; Jag tycker atl man skall observera atl detkanske är första gången som just frivilligorganisalionerna har behandlats ulanreservation. När stämningen bland dem blir litet upprörd, finns del skäl attbetona detta. Del är egendomligl att pessimismen har spritts inomcivilförsvaret. Jag har själv varit med om uppvaktningar för ett slarkaiecivilförsvar, och sådana har väl förekommit på andra håll också. Meninställningen all deras arbete skulle vara meningslöst efter budgelbeslulel iår förstår jag inle. På något sätt måste väl denna olust ha skapats. Jagmisstänkte kanske orättvist i Gäddvik, men del finns andra blanddem som vill stödja del högsta.budgetförslaget som kan ha haft ell finger med ispelet. Det är en reaktion som inle borde uppstå då del inle finnsdelade meningar om frivilligorganisalionerna. i Gäddvik (m) kort genmäle; Jag tror inte aUs att vare sig jag ellernågon annan politiker behöver informera försvarsorganisationerna om värdet avatl ha ett starkt försvar. De som leder dessa organisationer och även medlemmarnaär både försvarskunniga och försvarsintresserade. De skrivelser som vi har fåtttill utskottet anser jag vara ett uttryck för att de tänkl själva i det lägesom vi slår inför. Diskussionen har ju framskridit ganska långt,och trots att det i och för sig finns anledning alt kommentera rätt myckel avvad tidigare sade, skall jag inte göra det i någon störreutsträckning. ställde sig förvånad till den oro när det gällercivilförsvaret som kom fram i herrar i och Gernandtsanföranden. Jag delar helt den oron. (Mvilförsvarets uppgifter är mycket stora och harutomordenlligl stor betydelse för samhällets möjligheter att fungera vid ett eventuellt krigsfall. Civilförsvaret måste liksom försvaret i övrigt snabbt kunna mobiliseras för att kunna sättas in i ett eventuellt krigs allra första skede. Men hur blir det med möjligheterna därtill, om propositionen 75 går 137 5" protokoll 1972. Försvarets fortsatta inriktning m. m. I den lilla informationsskrift som Civilförsvarsförbundeltidigare hur gett ut finns följande uttalande av civilförsvarsstyrelsenschef generaldirektör : "Blir den låga ramen, 1 18 miljonerkronor per är, planeringsram för civilförsvaret, måste vi göra sådananedskärningar atl vi praktiskt laget inle har någon handlingsfrihet kvar om viskulle vilja ändra oss framåt 80-lalet och bygga upp en väl avvägd organisationigen. Vi måste i så fall sänka beredskapen och minska den lokalaorganisationen väsentligt. Dessutom måste vi avstå från att i fred utbilda del av manskapet i den sålunda reducerade organisationen." Departementschefen liksom försvarsutskottet har en annanuppfattning när del gäller anslaget och föreslår den lägre kostnadsramen på . det har framhållits här tidigare -ansåg dock att man inle ens inom ramen helt kan fullföljamålsättningen för civilförsvaret ulan räknade fram en egen ram på 154 miljonerkronor. Det synes mig ansvarslöst att på det sätt som utskotlsmajoriteten härhandlar, utifrån en allmän optimism om utvecklingen i vår omvärid, radikaltförsämra civilförsvarels möjligheter atl lösa sina uppgifter såsom deformulerades 1959 och underslröks i ell enigt stalsulskottsutlålande nr 85 år1959 bl. a. med följande ord: "Ulskotlel ansluter sig till vad departementschefenframhållit om civilförsvarets utomordentliga vikt för medborgarnas skydd i krigoch för befolkningens motståndsvilja. Utskottet har härvid särskilt beaktat,att undersökningar såväl här hemma som utomlands otvetydigt visar, att ett välförberett civilförsvar avsevärt kan begränsa föriusterna i människoliv även vidmycket svåra anfall. Otvivelaktigt är våra försvarsansträngningar i hög gradberoende av civilförsvarels möjligheter atl lösa sina uppgifter inom det totalaförsvaret. Det synes med hänsyn härtill ofrånkomligt, all civilförsvaret ges enökad effektivitet." Ja, herr talman, det var 1959 som ell enigt statsutskottkunde skriva på det sättel. Utvecklingen i de krig som alltid syns pågå någonstans påvår jord har mig veterligt ytterligare understrukit, atl civilbefolkningendrabbas allt hårdare. Detta borde mana till större satsningar påcivilförsvaret, på anskaffande av skyddsmasker, på byggande av skyddsrum etc. istället för, som föreslås, begränsningar. i och även iStockholm har antytt i sina anföranden att civilförsvarets behov kantillgodoses genom framlida justeringar. Om jag vore övertygad om att sä kommeratt ske, vore del värdefullt, men jag tar det inle såsom ett löfte utan endastsåsom en antydan om alt de anser att man har varit alltför njugg. Låt mig, herr talman, säga några ord om skyddsmaskerna somhar varit sii diskuterade. I skrift Varför-Därförkonstateras: "blir beroende av den ekonomiskaramen. Med hänsyn lill materielcns livslängd och därav följande behov avomsättning måste man, om man över huvud taget skall kunna nå och bibehållamålet att ha skyddsmasker åt hela befolkningen, räkna med en medelinvesteringper år på . Om samma mål skall uppnås inom Försvarets fortsatta inriktning m. m. perspeklivplaneperioden till - krävs en åriig investering på ca 20 Nr 92 miljonerkronor." nämnde alt jag hade motionerat omverkskydden. Dessa, som enligt civilförsvarslagen skall finnas vid vissaförelag, utgör en viktig del av vårt civilförsvar. Kostnaderna för att anskaffaoch underhålla materiel, som erfordras förverkskyddens verksamhet, samIkostnaderna för verkskyddspersonalens utbildning åligger förelagen. 1972 har jag tillsammans med några medmotionärer hemslälll om utredningangående verkskyddens framlida finansiering. Del är enligt mitt förmenande interimligt alt denna del av försvaret inle skall bekostas av staten på samma sättsom förevarel i övrigt. Utskotiet avstyrker motionen och hänvisar till att dennafråga har behandlats av , bl. 1964, och att andralagulskollel då avstyrkte utredning med hänvisning till att det inte torde varamöjligt alt särskilja frågorna om verkskyddels finansiering och dessadministration samt till att verkskyddet i stor utsträckning även måste varaett företagarintresse. finner i föreliggande belänkande allde av andra lagutskottet anförda skälen mot ändrat kostnadsansvar alltjämt ärbärande. Jag skall av lidsskäl inte göra sä många kommentarer till delta. som är ett företagarintresse i detta sammanhang är liksom i så många andrai lika hög grad ell samhällsintresse. Ett väl fungerande verkskydd är av storbetydelse för vår folkförsörjning, och jag skulle därför bättre ha förstått, omutskoltet avstyrkt motionen med hänvisning till svårigheten att inrymma ävendenna del av vårt totalförsvar inom de kostnadsramar som är aktuella. Den förändringen föreslås emellertid i propositionen -delta nämndes ju också av i - och tillstyrks avutskottet, atl gränsen för skyldigheten atl hålla verkskydd ökar från för närvarande100 anställda till 200. Resullalel av denna åtgärd blir atl organisationenminskas med , men uteblir den ökade satsning på detlokala civilförsvaret som ingick i förslag. Regeringenskär här ner så väl verkskyddet som det statligt finansierade civilförsvaret.Delta egendomliga förfarande ligger helt i linje med försvarspropositionen iövrigt. Jag skall inte gå in på utskottsbetänkandel i övrigt menkan inle underlåta alt göra några kommentarer till del vikliga beslut som i dagskall fallas. Åren efter , då erfarenheterna från kriget ännuvar levande inom vårt folk, var försvarsfrågan på ett glädjande sätt höjd överpartierna. Det rådde enighet bland de demokratiska partierna om nödvändighetenav ett starkt försvar som stöd för vår också i enighet beslutadeutrikespolitiska linje. Tack vare den enigheten och på grund av attförsvarsbesluten får konsekvenser på mycket lång sikt har vi trots alltfortfarande ett försvar med förutsättning att klara dess också i enighetbeslutade målsättning. Det är min förhoppning, inte av omtanke om dagensmakthavare, ulan med tanke på hela vårt folk, att socialdemokraternas optimismnär det gäller den säkerhetspolitiska bedömningen nu för en gångs skull skallbesannas. Historien borde åtminstone ha lärt socialdemokratin en del.Felbedömningar har gjorts . Det kan räcka med att exempelvis Nr 92 hänvisa lill 1938. Statsministern påpekade här all moderata den samlingspartiet står isolerat i försvarsfrågan. '''' '''' " ' '" heklagligt. Vi har hört del förr, och vi har fåll Försvarets fortsatta inriktning iii. erkännandeni efterhand för atl vi vågade slå ensamma. Då gjordes inle jämförelsen omsamarbetet med som en kvarnslen om halsen. Låt mig taett enda exempel hur felbedömningar har gjorts, just 1938. Den 8 mars 1938lämnade statsutskottet ifrån sig ell utlåtande nr 4. Del var somdå var statsulskollels ordförande. 1 det uiskoltsiillätanilel avstyrkte mansamtliga högerns förslag om förstärkningar av försvaret med hänsyn till lägetute i världen. Det var alltså . begärdestatsministern ordet i andra kammaren och öppnadeförsvarsdebatten med att yrka äterremiss på högerförslagen lill slalsutskollel.Del hade hänl någonting , som visade hur snabbisäkerhelspoliliska bedömningar kan skifta det var nämligen intåg iÖsterrike. Man skall alltså inle vara alltför bergsäker, när man görsäkerhetspolitiska bedömningar. litet land som och med vår målsättning atlvara neutralt vid ell eventuellt krigsfall måste la på sig denförsäkringspremie som ligger i kostnaderna för ett starkt försvar.Försvarsutgiflerna måste ses mot bakgrunden av den styrka försvaret måste haför atl lösa sina uppgifter och får inle gång efter annan vara enbudgetregulalor vid ansträngda slatsfinansiella lägen. Materiellt ochpersonellt måste vi kunna utnyttja hela vår samlade värnkrafl, och del synesmig vara ett stort ansvar man lar på sig, om man inle i fredstid ger dem som engång kanske kan tvingas atl göra en försvarsinsats - del gäller inom alla delarav vårt totalförsvar - en sådan utbildning och en sådan utrustning atl de haren rimlig chans all lösa såväl sina uppgifter som atl klara sig själva. Med det anförda ber jag, herr talman, all få yrka bifalltill de reservationer som upptar herrar i Gäddvik och . i (vpk): I motionerna 1609 och 956 har föreslagils enrad åtgärder som berör de värnpliktigas förhållanden. Vi är medvetna om atldessa har förbättrats , men ännu återstår enligt vår meningåtskilligt innan del kan sägas alt de värnpliktiga har en ställning som gör allde i rättsligt och ekonomiskt hänseende kan jämställas med människor i detcivila livet. Vad gäller de värnpliktigas ekonomiska förhållande t. ex. är detuppenbart, att de förslag till förbättringar som framföres i utskottetsbelänkande är otillräckliga. Det behövs enligt vår mening en kraftiguppskrivning såväl av penningbidragen som av familjepenning och övriga ekonomiskabidrag till de värnpliktiga. Utskottet framhåller; "Med ett försvar som bygger påallmän värnplikt är det naturligt att de värnpliktigas förmåner undertjänstgöringen tilldrar sig stort intresse. Som har uttalat----------------- är del angeläget alt de olika vämpliklsförmånerna sammantagna 140 värnpliktige förutsättningar att fullgöra tjänstgöringen och återgå till civiltarbete utan annan uppoffring än den som värnplikten som sådan innebär.Förmånerna bör då och då omprövas med hänsyn lill prisutvecklingen och denallmänna standardulvecklingen." Klart är emellertid att de åtgärder som utskottet föreslårpå intet sätt motsvarar målsättningen i utskottets skrivning. Penningbidragenshöjning med till är klart otillräcklig. Delsamma gällerförslagen beträffande familjebidraget. Penningbidragens storlek har varit en fråga där detförelegal många motioner vid de s. k. värnpliktsriksdagarna. De flesta avkraven gick vid värnpliktsriksdag ut på att dagersättningen bordehöjas till . Motiveringen för kraven var i stort densamma somframförts i utskottets betänkande; man anser atl värnplikten inte skall behövainnebära en materiell standardsänkning utan alt de värnpliktiga bör ha enstandard som motsvarar genomsnittet för åldersklassen. Dagersättningen räckerkanske inte lill mer än kaffe och tobak. För atl klara sin ekonomi tvingasinånga värnpliktiga att arbeta extra på sin frilid. Många måste la av tidigaresparkapilal eller låna av föräldrar och andra anhöriga. föreliggermissnöje med den låga dagersättningen, framhålls det, och det utskott somsvarade för betänkandet över motionerna föreslog att värnpliktskonferensen skulleuttala sill missnöje med att myndigheterna ej beaktat 1970 årsvärnpliklsriksdags beslut i bidragsfrågor. Vad gäller familjebidragen fanns junämligen samma missnöje. 1 vår motion 956 föreslås alt dagpenningen bör höjas från6 till , att familjebidragskungörelsen ändras så all de värnpliktigaoch deras familjer får en försörjning som under alla förhållanden minstmotsvarar existensmiiiiniuiii eller den s. k. sociallönen. Vidare menar vi alldet är orimligt att ensamslående värnpliktiga (icke familjeförsörjare) måstegöra sig av med sin lägenhet bara för att de fullgör militärtjänsten. Mångavärnpliktiga har nämligen egna lägenheter vid inryckningen trots att deär ensamstående. Som del nu ligger till blir de dock tvungna alt lämna ifrån siglägenheten eller försöka hyra ul den i andra hund, vilket är förenat med slorasvårigheter. Vi anser också ull det är ett rättvisekrav ull deväinpliktiga i princip erhåller fria resor till och från hemorten. All detta ären fråga som uppfutlas som myckel angelägen av de värnpliktiga vittnar bl. u.de inånga molioneinu lill 1970 och värnpliklsriksdagar om. Enburt vid1970 urs vårnpliklsriksdug förekom det inte mindre än åttiotalet motioner justom den frågan. Vad gäller de värnpliktigas ekonomiska förmunersuniiiiunlugel föreslås i motionen atl ultalur sig förönskviirdlicteii av ult utredningen angående de vurnpliktigus ekononiiskuföriiKiner uvgcr ilelbelunkunde och all förslag skyiulsuiiil föreläggesriksdagen för ställningslugundc och att motionens synpunkler fiireluggsutredningen för beaktande. Vuil gäller de vurnpliktigus riittsligu ställning, iliirkrigsmukten i dagens läge sumtidigl är uiikluguiule, utulaiule, ulrcduntle ochilömuiidc myndighet, så ställde de vurnpliktiga vid 197 1 urs riksdag löljundekruv. vilku vi bedömer som rällvisu: urreststruflet bi')i" uvskullus.iiiilituru chefer t'r;intus sin nuvurunde bestraffningsrätt och rull ulluldclu lillrultuvisningar och Försvarets fortsatta inriktning ni. Nr 92 att de militära chefernasbestraffningsrätt överförs till en disciplinnämnd, Måndaeenden vilkens beslut kan överklagas tillcivil domstol. Del har inte minst i 79 mai1977 samband med dessa värnpliktsriksdagar redovisats att den militära Försvarets fortsatta inriktning m. m. bestraffningenkan variera från kompani till kompani och från befäl till befäl, vilketgivetvis är otillfredsställande. Med hänsyn lill alt rättssäkerheten för denenskilde aldrig får ifrågasättas kan det därför inte anses vara lämpligt attenskilda militärer skall ha rätt alt utdöma straff för värnpliktiga. Demilitära strafformerna och det kan säkert sägas också om straffgrunderna - ärklart otidsenliga. I del militära tillämpas auktoritära åtgärder, och straffkan utfärdas för rena småförseelser. Speciellt vad del gäller arreststraffet ärdet tydligt att detta inte står i proportion till förseelsen.