prot · FV09106 · 1972-12-31 00:00:00 — Min egentliga fråga är: Täcker interedan den nuvarande lagstiftningen in det arrangemang som motionärernaföreslär? Och om den gör det, varför hänvisar inte utskottet motionärerna tillnu gällande lagstiftning? Man skriver ju på s. 3: "Intet hindrar attavdrag medges för periodiskt understöd till person, som pä grund av bosättningutomlands inte är här i riket skattskyldig för det mottagna beloppet." Detmåste ju också kunna gälla gåva till ett barn i eller , omdetta stämmer med kriterierna. Jag vet mycket väl att det periodiskaunderstödet inte får gå till barnens fostran och skolning, men människorna idessa länder är ju tyvärt i det läget att utbildning förvisso icke når alla. HertBRANDT (s); Det lönar inte mycket att söka förkorta debatten ikammaren. Det har inte lyckats för mig i varje fall, även om jag försökt Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tiUallmännyttiga ändamål, m. m. Jag förstår att man finner den här frågan angelägen och att därförmånga vill vittna i den, och jag skall inte säga någonting om det. Låt mig ändå understryka att utskottsmajoriteten inte pånågot sätt har förringat värdet av de hjälpinsatser som man här vill göra, menvi anser att dessa insatser inte bör göras via beskattningen utan i annan form. hade inga nyheter i sitt anförande som jagfinner anledning att polemisera mot, men han omnämnde . Det har jag intehört tidigare det var en nyhet. Man har emellertid hänvisat till andraländer. TiUåt mig då säga att detta kan inte ge oss något exempel pä att mandär förfar humanare. Skall man se vad som verkligen görs i andra länder kontravårt land mäste man ju ta hänsyn till beskattningssystemet i dess helhet idessa andra länder, och det är ju ofta väsensskilt frän värt. Men ännuviktigare är kanske värt bidragssystem, som är mer utvecklat än några andraländers. Man måste se dessa båda ting i förhällande tiU varandra, om man skallfä en riktig bild av det hela. Han säger att behandlingen avdessa motioner är ett bevis pä stathg förmyndarmentalitet, och han säger atthan har vistats bland vanligt folk, alltså bland gräsrötterna, och dä harhan fått en ny syn pä mänga ting. Jag trodde att den tid varit här i var tillräckligt läng för att han skulle ha lärtsig att det inte är regeringen som behandlar motioner i och attregeringen följaktligen inte kan bedriva någon förmyndarmentahtet i detavseendet, utan det är som är helt suverän att behandla motioner, ochregeringen har icke sin hand med i det på något sätt. Det har regeringen intehaft i den här frågan heller. Det där uttalandet har emellertid intelärt sig han varit ifrån . Han förde precis sammaresonemang när han var här tidigare han talade om regeringensförmyndarmentalitet och han var dödsförskräckt för att vi här i riksdagenskulle besluta om anslag till de här ändamålen, ty då skulle regeringen få ettinflytande och dess förmyndarmentahtet skulle komma fram vid fördelningen. Detär precis vad har sagt tidigare. Men det finns icke någon enda ledamot av kammaren som haryttrat sig på samma sätt som . Han är ensam om att driva ensådan motivering. Det är synd att han inte lärde sig att finna andra motiveringarunder den tid han var ute bland "de vanliga människorna". Men hankanske har vistats bland sådana som uteslutande resonerar på detta sätt. Dåborde han emellertid ha talat om hur det verkligen går till. Det var ju snällt av att han i alla fallsade, att han tror visst att riksdagsledamöterna strävar efter att nå bästamöjliga resultat i sin verksamhet här i huset. Men i det första anförandet togherr i alla fall helt avstånd frän socialdemokraterna det varaldrig tänkbart att de skulle bedriva politik efter dessa normer, Hert i Ägnas säger att de praktiska svårigheternavid taxeringen kan ju inte vara avgörande för utskottet, och det kan jag hållamed honom om. Det har de heller inte varit. Vi har motiverat avslagsyrkandet imånga, mänga år och hänvisar till det . iAgnas måste väl hålla med om att en krigssituation är något helt annat än denvi har och att man under en krigssituation tillgriper åtgärder som ärfullkomligt otänkbara under normala förhållanden. Sedan vill jag säga till i att jag mångagånger har kritiserat de periodiska understödens nuvarande utformning. Det harherr också gjort - och ännu kraftigare, kanske jag skall tillägga. Ochnär utredningen , efter vad jag förstår, bhr klar med sitt arbete,så hoppas jag att utredningen lägger fram förslag som tillgodoser vad både herrSjöholm och jag har framfört i denna kammare. Jag nöjer mig med de orden tillherr i . Många som bedriver sädan verksamhet som dethär gäller tycker givetvis att de bör ha skattelättnader, men nog vore detförunderligt om det skulle vara sä som i Ägnas säger, att om viinte får göra avdrag på skatten kan vi inte bedriva vår verksamhet ifortsättningen. Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tillallmännytttiga ändamål, m. m. HertLÖFGREN (fp): sade att jag inte tillförde debatten någotnytt, när jag talade om , men var kanske inte med då våra motioner skrevs. I dem redovisades nämligen mycket ingående hurförhållandena pä detta område är i . Jag sade också i mitt förraanförande att det finns stora skillnader mellan förhållandena i och här ivärt land, och därför har våra förslag om avdragsrätt heller inte fåtttillnärmelsevis den omfattning som gäUer i . Vidare sade att det är skUlnad päförhållandena här i och i och andra länder, därför att vi härhar ett bidragssystem som väsentligt förändrar hela bilden. Då vill jag frågaherr : Vad fanns det för statsbidrag tiU de ideella och religiösaorganisationerna när vi började framföra våra förslag inom detta område? Jagkänner inte till några sådana bidrag. Och jag har ändå suttit i , och jag är yngst bland åtta syskon i enpastorsfamilj, där jag som liten pojke sannerligen fick känna av vad det fannsför möjligheter att bereda medarbetarna i ett kristet ideellt samfund löner somvar tillräckliga för att inkomsterna skulle kunna sägas vara drägliga. och andra talare slår vakt om skattesystemet,och värt skattesystem innehåller verkligen bestämmelser som medger rätt tillavdrag. Det borde vara en tankeställare för både och andra att tadel av den öppna redovisning som de stora kvällstidningarna har gjortbeträffande s. k. kändisars inkomster och möjligheter att göra avdrag, alltsåvad de i verkligheten betalar i skatt. Givama i de ideella och religiösaorganisationerna har i de allra flesta fall inkomster som hgger på en heltannan nivå än de belopp som redovisats i de stora kvällstidningarna. Då är detju inte förvånande att de finner det egendomligt att vårt skattesystem fungerarpä det sättet att dessa kändisar ja, t. o. m. personer ända upp istatsrädskretsen - kan tillgodoräkna sig avdrag pä vidinkomstbeskattningen. Härmed har jag dock inte sagt att värt skattesystem ärfelaktigt i dessa avseenden. Men man kan inte förvåna sig över att dessa givarefinner det egendomligt att inte Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tillallmännyttiga ändamål, m. m. kunna fåen rättvis sak tillgodosedd så pass mycket i den svenska att enutredning tillsätts, som syftar till att skapa möjligheter att göra sä skäligaavdrag som vi har föreslagit när det gäller gåvor till religiösa och ideellaorganisationers verksamhet. Jag vill upprepa att det här inte är fråga om att genomavdragen skapa möjligheter till en ökad nettobehållning av inkomsterna. Jag ärhelt övertygad om att det här till övervägande delen gäUer att ökamöjligheterna att ge gåvor, utan att givaren tillgodogör sig tillnärmelsevisde avdragsförmäner som står att vinna i andra avseenden i värt skattesystem. () kort genmäle: Det gläder mig att har upptäcktatt det förekommer en skatteflykt som det behöver göras någonting åt. Det ärinte ofta man får höra det från någon borgerlig ledamot i denna kammare. Dettahälsar jag med tUlfredsstäUelse. Men slutade med att säga att haninte anmärker på skattesystemet. Jag vill då fästa uppmärksamheten pä att vadman på borgerligt håll bmkar ta upp gäller frågan om avdrag för kostnader förintäkternas förvärvande, och det har inte heller vi socialdemokrater ansett kan förvägra någon. Men det är inte den frågan vi diskuterar , utandet är om man skall fä rätt att göra avdrag pä skatten för gåvor som man gerbort. Det är en väsentlig skillnad. I den män de ideella organisationerna haromkostnader för inkomsternas förvärvande sä får de enligt skattelagarna göraavdrag, och det tänker vi inte avskaffa - det vore inte en realistisk pohtik. Hert () kort genmäle; Jag har varit angelägen att framhålla att jagi detta sammanhang inte vill anmärka pä det sätt på vilket vårt skattesystemfungerar i de avseenden som jag här har nämnt. Men jag har sagt att det kanskeför en hel del av de enkla människor som ger gåvor är svårt att förstå att maninte kan medges rätt till en så enkel sak som det här gäller. Jag tycker därförinte att skaU ta i på det sätt som han gjorde. sade att om vi inom samfunden har utgifter förinkomsternas förvärvande sä får vi göra avdrag för dem. Ja, hur är det? Är detutgifter för inkomsternas förvärvande att man har en stor medarbetarskara somman skall betala löner till och får en påbackning i form av ökade arbetsgivaravgifterför dessa utan att ha någon möjlighet att få ersättning frän det allmänna förde ökade utgifterna? skall vara lite försiktig med att avge sådanaomdömen som han gjorde. Avdrag för utgifter för inkomsternas förvärvande diskuterarvi naturligtvis inte , men det kan väl ändå vara på sin plats att uttala enviss förståelse för att värt folk ställer sig htet undrande till det sätt pävilket systemet fungerar i ohka avseenden. HerrFRIDOLFSSON i (m): Jag ångrar inte att jag i mitt första inläggframhöll att jag under ett och ett halvt är vistats bland s. k. vanhgamänniskor - det är ju populärtatt tala om vanliga människor. Jag är dock en aning förvånad över att vissariksdagsmän tydligen inte accepterar det resonemanget utan känner en distans pådetta område. ville framställa det som om jag vore så ensam,sä ensam. Naturligtvis är jag inte det. Jag tror många i även omman inte accepterar mitt sätt att säga det häller med mig om att detta är enviktig fråga. Och utanför det här huset finns det mycket folk som följer denhär diskussionen med stort intresse, framför allt frikyrkornas folk, och det ärmånga människor det. Hert undrade litet föraktligt vilka människor jagumgåtts med. Mitt umgänge är framför allt folkrörelsens folk inomfrikyrkosamfunden folk som jag hyser stor aktning för. Själva grundtanken med politiskt arbete i bl. a. riksdagenär ju att man skall framföra politiska frågor och försöka nä deras lösning. Idetta land har vi den stora förmånen att vi genom politiska partier harmöjlighet att framföra politiska frågor tUl debatt. Det är dä självklart att mankan ha olika förslag till lösningar. Givetvis kan man inte begära att deförslag man kommer med skall accepteras av alla. Vore så fallet hade man ingetatt göra i en politisk församling av vår typ. Det är naturligt att det kan blimotsättningar när vi försöker åstadkomma politiska lösningar. Man för fram sinauppfattningar och man föreslår de lösningar som man tror att en tung och viktigfolkgrupp viU ha. Det är detta bl. a. jag har gjort, . i (m): På min fråga huruvida periodiskt understödvar tillämpligt på fadderbarnsverksamheten svarade med endeklaration om att han ogillade periodiskt understöd över huvud taget; hanSolidariserade sig där med , och det var ju gripande i och för sig.Jag betraktar undvikande svar som en bekräftelse pä att dengällande lagstiftningen är tillämplig. Jag tycker i så fall att utskottets herrordförande borde ha anfört det i skrivningen - oavsett om han giUar det ellerinte. Det har här talats så mycket om vanligamänniskor och enkla människor. Jag kommer i mitt dagliga arbete i kontakt medmånga vanliga människor kanske ännu "vanligare" än dem som herrFridolfsson träffar i sin bekantskapskrets. Det är människor som jag och minamedarbetare jagar pengar ur på deras arbetsplatser. Mänga av dem har ingamöjligheter att utnyttja ett enda avdrag. Jag hämtar inspiration till min uppfattning i sädanaförhållanden. Detta kan inte vara riktigt; vi bryter här mot de grundläggandeprinciperna för ett bra skattesystem. Ett sådant skall byggas på rättvisa ochjämlikhet, och ju fler avdrag vi tillskapar, desto mer bryter vi mot deprinciperna. i (s): Jag skall bara göra ett par kommentarer tilldenna länga debatt. Rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tillallmännyttiga ändamål, m. m. Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tillaUmännyttiga ändamål, m. m. Den första är att man på borgerligt häll vill göra sig tiUtalesman för alla medlemmar i våra samfund och kyrkor. Jag vill bara säga attdet inte förehgger någon sädan enighet i denna fråga; i samfunden intar mängaden socialdemokratiska ståndpunkten i denna fråga. Den andra kommentaren gäller talet om förmyndarmentalitet.Om man vill ha ett verkligt dokument när det gäller frågan om förmyndarmentahtetmot organisationer skall man gä till kyrkastat-beredningens betänkande. Detandas inte alls någon sådan mentalitet. Den tredje kommentar jag vill göra är att vi behöver färreavdrag i skattesystemet, inte flera, Hert KOMSTEDT (m); sade att vi i ger mer äni många andra länder. Men har finansministern aviserat att det kanbh tal om att skära ned vår målsättning. Jag har förståelse för att man kanskemåste göra det i ett kärvt ekonomiskt klimat. Men då anvisar vår motion ettsätt att delvis kompensera detta genom att ge via fadderbarnsverksamheten. En standardfras i de allra flesta utskottsbetänkandena äratt man hänvisar tUl sittande utredningar, utredningar som tar alltför läng tidpä sig det händer tyvärr ingenting. i säger att de borgerliga vill hamonopol i denna fråga. Nej, det vill vi förvisso icke, och det skall bliintressant att i voteringen se hur mänga på den andra sidan, dvs,utskottsmajoriteten, som har sympati för dessa åskådningar. Fru andrevice talmannen (): Liksom flera andra här hade jag ambitionenatt inte delta i debatten för att den skulle bli så kort som möjligt. Men detvar faktiskt min värderade utskottsordförande som uppkallade mig att i allafall yttra något. Låt mig till få säga att det nog är litetfarligt att göra en svepande formulering av det slaget, att det är intressantatt få höra de borgerliga tala om skatteflykt . Vi har juherr och jag tillsammans ett uppdrag att arbeta i en skatteutredning,till vilken finansministern har givit mycket, mycket ingående direktiv om vadsom skall tas upp och vad som inte skall tas upp. Men inte ett ord har finansministernnämnt om att systemet skall byggas upp mot den bakgrunden att man skall täppatill alla de luckor som finns och som medger legal skatteflykt av olikaslag. Sä tiU den aktuella frågan. HerrBrandt och andra har pekat pä att det i detta faU inte kan gälla någon utgiftför intäktens förvärvande, och det är ju riktigt. Men vi lever i ettsamhälle, där vi känner bristen pä resurser för olika angelägna ändamål. Vi vetsamtidigt att just det arbete som bedrivs inom de föreningar och sammanslutningarsom är omnämnda i reservationen är ett sådant arbete som samhället gärna villstödja och ge mera tiU men inte mäktar med. Då kan man naturligtvis säga att desom inte har pengar att ge får inte något avdrag. Nej, men man kan inte hellerräkna med att de skall ge stora gåvor till dessa nyttiga ändamål. det välbra om samhället kunde stimulera till att de som har pengar så att det räckerför deras eget behov och får något över ändå kunde avstå till dessa nyttigaändamål. Jag fömtsätter att vi kan vara överens om att detverkligen är ändamål som vi vill stödja. Jag upprepar de ändamål som det gäUer,nämligen religiösa ändamål, u-hjälp och andra humanitära ändamål av olika slagsamt kulturella, vetenskapliga och eljest uppenbart allmännyttiga ändamål. Detär ingenting annat vi talar om. Till i viU jag säga att det är klartatt det finns människor som hävdar den uppfattningen att man är socialist omman är . Jag tror att det är väldigt olyckhgt att göra sädanakopplingar. Jag har inte från denna debatt uppfattat att någon har menat attdet är mer eller mindre kristet att göra det ena eller andra. Det är fråga omvad vi vill stödja. Inom de aktuella organisationerna finns det givetvispersoner som kan tycka att detta är en felaktig väg, men såvitt jag har kunnatbedöma är den alldeles avgörande majoriteten mycket glad för om de även pådetta sätt kan få ett stöd till den verksamhet som man på mänga håU verkligenkämpar med. Rätt tiU avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor tillallmännyttiga ändamål, m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av fru andre vice talmannen m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i Ärrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av fru andre vice talmannenNettelbrandt m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Josefson i Ärrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar i Trobro och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Trobro begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Höjning av det extra avdraget vid taxering för inkomst avkapital Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 34 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i Trobro begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: i (c) anmälde att han avsett attrösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. § 6 Höjning av det extra avdraget vid taxering för inkomstav kapital Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 35 i anledning av motion om höjning av det extra avdraget vidtaxering för inkomst av kapital. Fru andre vice talmannen (): Det finns enligt minmening starka skäl för att göra en justering av de särskilda avdragsbelopp somkan stimulera tiU ett ökat sparande. Det är sedan de belopp somgäller fastställdes. Inte minst av det skälet men även med tanke på attett enskilt sparande är i hög grad nyttigt och befogat finns det anledning attse över detta. Men det är enligt mitt förmenande att gå en felaktigväg, om man utan vidare slentrianmässigt ökar dessa belopp enligt de principersom vi tidigare haft i beskattningen. Har vi gått över tiU en individuellbeskattning, finns det anledning att mot den bakgrunden se över hela värtskattesystem och inte konservera det sambeskattningssystem som vi hafttidigare. Det bör enligt mitt förmenande gälla för kapitalbeskattning förmögenhetsbeskattning och allt vad därtill hör. Jag har, herr talman, inget särskilt yrkande. 1 likhet medutskottsmajoriteten tycker jag att det är rimligt att dessa frågor kommer upptill behandling inom 1972 års skatteutredning. Men jag har velatmarkera den särskilda ståndpunkt som Ugger bakom min önskan att man vid denbehandling som skall ske kommer att ha just det individuella systemet som enriktrote. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 7Besvär i särskild ordning över fastighetstaxeringsnämnds beslut Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 40 i anledning av motioner beträffande vissa taxeringsfrägor. I detta betänkande behandlades motionerna 1972:9 avherr Henmark m. fl. (fp), 1972:861av i m. fl. (c, fp, m) samt 1972:887av (). Besvär i särskild ordning över fastighetstaxeringsnämndsbeslut Utskottet hemställde att skulle avslä 1. motionen1972:9, 2. motionen1972:861, 3. motionen1972:887. Reservation hade avgivits av herrarNilsson i Trobro (m) och (), som ansett att utskottet under 3 borthemställa, att med anledning av motionen 1972:887 begärdeatt fastighetstaxeringsutredning (Fi 1971:81) fick i uppdrag attöverväga frågan om extraordinär besvärsrätt i de i motionen avsedda fallen. Hert (): 1 motionen 887 har jag velat fästauppmärksamheten pä att förfarandet vid fastighetstaxering är behäftat med vissabrister. Det preliminära beslut som fastighetstaxeringsnämnden fattar skalltiUställas fastighetsägaren senast den 15 febmari taxeringsåret. Fastighetsägarenhar sedan möjlighet att göra erinringar mot beslutet . Ominga erinringar sker inom , bhr det beslut som varitpreliminärt faststäUt utan att något särskilt meddelande härom går ut tillvederbörande fastighetsägare. I motionen har jag anfört att det finns ett flertal falldå fastighetsägaren antingen inte fått det preliminära beskedet eller ocksåutgått ifrån att ett slutligt besked skall vara avgörande. Därigenom har hanförsuttit sin besvärsrätt. Vid studium av utskottets skrivning framgår av sistameningen att man är tveksam om hur det förhäller sig och att misstag kan begåsvare sig detta sker av den ena eller den andra anledningen. 1 den reservationsom är fogad till utskottets betänkande hävdas att i och med att så är fallet-även om det endast sker undantagsvis - bör detta vara tillräckhgt motiv för enextraordinär besvärsrätt. Jag ber med dessa ord, herr talman,att få yrka bifall tiU reservationen till skatteutskottets betänkande nr 40. HerrBRANDT (s): fastställer först ett preliminärttaxeringsvärde, som fastighetsägaren fär besked om senast den 15 febmaritaxeringsåret, och eventuella erinringar kan han göra senast den Besvär i särskild ordning över fastighetstaxeringsnämndsbeslut Gör han inte det och inte hellerfastighetstaxeringsnämnden finner anledning till några ändringar äsättes detpreliminära taxeringsvärdet. Men det fär inte fastighetsägaren något beskedom, eftersom han inte gjort några erinringar mot det preliminärt fastställdataxeringsvärdet. Om han däremot har gjort erinringar eller om nämnden harfrångått det preliminärt satta taxeringsvärdet, då mäste nämnden gefastighetsägaren underrättelse med upplysningar om förfarandet. Det finnsdärför anledning att tro att det bara är i undantagsfall som fastighetsägareninte får besked om det sluthga taxeringsvärdet. Möjhgen kan man tänka sig att fastighetsägaren missförstårärendets gång. Han tror kanske att han skall få underrättelse även om han integjort någon erinran mot den preliminära fastighetstaxeringen. Han försitterdärför sin besvärsrätt. Om det anses nödvändigt att förbättra informationen bördet ankomma pä i samband med nästa fastighetstaxering. Det ärden riktiga gången, och jag tror att problemet kan lösas på det sättet.Troligen bottnar detta problem helt enkelt i ett missförstånd fränfastighetsägarens sida. Jag beratt fä yrka bifall tUl utskottets hemställan. () kort genmäle: Skillnaden mellan utskottsmajoritetens ochreservanternas åsikt är väl egenthgen inte sä stor. Också vi konstaterar attdet kanske inte sker så ofta att fastighetsägaren inte får besked om det äsattataxeringsvärdet. Men i och med att det sker bhr det en viss mannamän. 1 ett tidigare ärende talade vi omvanligt folk, och även fastighetsägare fär väl räknas tiU vanligt folk när defår blanketter att fylla i. Vi vet att dessa blanketter mänga gånger är litetsvårlästa. Det är ungefär som med försäkringsbrev; man läser inte detfinstilta. Därför uppstår det kanske sådana här situationer. I och med att så tydhgenär förhållandet så bör det kunna ske en rättelse. Det är möjligt att utskottetsskrivning och den till betänkandet fogade reservationen kan utgöra en litenpekpinne åt att förbättra informationen. Dä har ocksåreservationen fyllt en uppgift. HerrSCHÖTT (m):