prot · FV0969 · 1972-12-31 00:00:00 — vill attvi innan vi känner lill utredningens slutsatser skall vidtaga åtgärder. Jagtycker atl det är felaktigt. De kommunistmoliv som finns i era motioner stämmerväl överens med utredningsdirektiven för arbetsmiljöutredningen. Vill manprioritera någon speciell fråga måste man också tala om vilken annan frågautredningen skall låta stå tillbaka. Vill man prioritera den ena frågan såmåste man säga att någon annan får vänta. Jag har inte sett några exempel påfrågor som kommunisterna i sina motioner vUl skjuta på av del som är upptaget iarbelsmiljöutredningens direktiv. Beträffande skyddsombudens ställning hararbetsmiljöutredningen sagt - senast enligt ett referat i tidningen att man kommer att prioritera frågan om skyddsombudens ställning. Den frågankommer att läggas fram i ett belänkande. Nr 69 i (c) kortgenmäle: den " lalman! Först frågan om det parlamentariskainslaget i ulred- 28 anril1972 ningen. Jag vUl säga till herrKjeU NUsson att vi inte på något sätt --------- ----------- ifrågasatt kompetensen hos de nuvarande utredningsledamöterna. Arbetsmiljön g jgj gj, vjtigt att en sådanutredning i någon mån har en parlamentarisksammansättning så atl resultatet får en stark förankring inom de olikapartierna. När det gäller frågan om statligt stöd till vissa åtgärderpå miljöområdet log fram vissa storföretag och ställdefrågan om vi skall satsa där. Om jag inte har felaktiga siffror är det av landets företag som har mindre än 50 anställda. Jag tror, herrKjell , alt vi måste ta hänsyn tUl dem också. Jag tror atl vi är överens om att miljövårdskostnadernanormalt skall bakas in i produktionskostnaderna. Men vi-vet ändå hur del är . Många företag där det fordras ganska snabba och vittgående insatser harmycket svårt alt ekonomiskt klara detta. Då tror jag alt det är ett gemensamtintresse all vi gör den upprustningen. säger att vi inle harråd varifrån skall vi la pengarna? Staten har många andra områden atl salsapå. Jag är medveten om det, men jag ställer frågan, eftersom vi är överens omatt det är en mycket viktig fråga: Har vi råd att låta bli? sade i slutet av sitt anförande attarbetarrörelsen alltför länge ensam har kämpat för dessa frågor. visserligen inte med i 1962, men jag vUl ändå hänvisa tiU denmotion som sedan diskuterats mycket och som man inte riktigt velat erkänna innehåUeti, I motionen om mUjöfrågorna 1962 underströk myckel kraftigtangelägenheten av en anpassning av arbetsmUjön och produktionsprocessen tillden arbetande människan, till hennes biologiskt rotade psykologiska ochfysiologiska förmåga och behov. Det var mUjöfrågorna i hela deras vidd som vilog upp den gången, men vi fick inget stöd då. () kort genmäle: i sade alt jag ireservationen 7 beträffande sjukfrånvaron har begärt en utredning som redan finns.Med delta menar väl den utredning som SAF och LO har tUlsatt, Jaghar ju tidigare här mycket ingående talat om varför den utredningen ärOtUlräcklig; den behandlar nämligen bara en del av arbetsmarknaden. i säger vidare att den fackligarörelsen verkligen har gjorl vad man har kunnat på arbetsmiljöområdet. Jag villinte förneka det, men jag vet inte om i hörde på vad jagexakt sade. Jag viU därför upprepa; "Den fackliga rörelsen har inte hellerprioriterat arbetsmUjöfrågorna, som man från det hållet skulle ha kunnat göraom del bedrivits en vettigare skattepolitik i landet. Med ständigt ökandeskatter och därav följande prisstegringar har det ständigt gällt atl försökakompensera löntagarna med högre löner. Del har gjort att det blir alltför Utetpengar kvar till förbättring av arbetsmiljön," i villväl inte förneka all detta är realiteter. Del förhåller sig på det viset. HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle: Jag skaU inte beröra företagshälsovården. Denfår i anledning att komma tUlbaka tUl sedan. Jag tycker emellertid att faktiskt är cyniski den bemärkelsen att han utelämnar ett stort fäll då han säger alt han hartilltro till arbetsmUJöutredningen. Men har själv under den tidhan arbetat på verkstadsgolvet uppnått några väsentliga och avgörandeförbättringar på arbetsmUjöns område, när han har haft en motpart som helatiden i stort sett säger nej och bara lar hänsyn till effektivitets- ochvinstintressen? finns de intressena representerade iarbetsmUJöutredningen. När en sekreterare i utredningen nämner att det mte blirnågot resultat förrän ledamöterna blivit överens, blir man allvarligt skakad.Då frågar man efter utskotlsmajoritetens vilja här. Vill man uttala vad mankommit fram tUl? skall inte kunna dra sig undan. För ganska längesedan jag tror det var i samband med sade LO till delokala förhandlarna att man skuUe ställa sig välvillig fill effektivisering.Detta är en bidragande orsak tUl att vår miljö är sådan den är. Vad viU man egentligen ha? Vad vill den socialdemokratiskadelen av utskottet? Vilka befogenheter vUl man att skyddsombuden skall ha? Kanman ange det? Kan man också uttala vilka gränsvärden man anser riktiga? Dellavill jag att i och hans parti skaU klargöra, så attutredningen får någonting att gå efter. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: För i vUl jag än engång repetera vad som står i reservationen I: "ArbetsmUjöutredningensledamöter skaffar sig otvivelaktigt under utredningsarbetets gäng enutomordentligt djup och allsidig insikt i arbetsmiljöproblematiken. Detta talarför alt det är lämpligt att denna utredning sedan de nuvarande uppgifternaslutförts bör få fortsätta arbetet på området." är vad ni självahar skrivit i er reservation. Jag tycker att detta är riktigt, ArbetsmUJöutredningenbör få fortsätta arbetet eftersom den har goda insikter. En utvidgning avutredningen med parlamentarUcer kommer inte alt medföra något annat än enförsening av utredningens arbete. Sedan tror jag inte att man riktigt kan jämföra med destatliga bidragen vad gäller vatten- och luftföroreningar. Det är litetannorlunda med den inre mUjön, Den yttre miljön omsluter hela vårt samhälle,och det finns alltså ett aUmänt samhälleligt intresse av atl denna miljö inteförstörs. Det måste i första hand vara arbetsgivarnas skyldighet att se tillatt miljön blir bättre innanför verkstadsportama och på arbetsplatserna. Mendet är möjligt atl vi kan bU tvingade att hjälpa småföretag meddetta. Vi farväl se och återkomma. Till viU jag gärna säga att historien intebörjade har vi haft stora debatter och nedlagt myckenmöda på arbetarskyddssidan inom såväl vårt parti som fackföreningsrörelsen. Om andra inlägg i denna fråga vUl jag sägaalt det är häpnadsväckande att en fackföreningsmedlem kan yttra sig på delsättet när det gäller arbetsmiljöfrågorna och fackföreningarnas arbele med dem. Nr 69 Men eftersom hargod kontakt med makthavarna på Fredagenden och eftersom han sägeratt LO inte gjort någonting, skuUe 28 anrU1972 -' '' vädja lill all han ser fill atl makthavarna på --------- ;;--------- Blasieholmengör något för alt gå LO liU mötes i arbelsmiljöfrågorna. Arbetsmiljön jg , som poUliskl slår SAFnära, göra detta, är vi mycket Till viU jag säga att arbetsmUJöutredningentillsattes . Vi kan väl inle begära alt vi på verkstadsgolvenskall se resultat av dess arbete. Vi måsle först låta utredningen arbeta ochlåta den komma med elt betänkande. Den arbetar effektivt och kommer nog snabbtmed ett belänkande. 1 fråga om de kemiska produkter som införs påarbetsplatserna har vi inga delade meningar. Men man kan i en lagtext integärna skriva in gränsvärden för sådana produkter; det bör ske i anvisningarnalill lagstiftningen. i (c) kort genmäle: i citerade vår reservationriktigt men han drog något felaktigt slutsatser. Här är det fråga om delfortsatta utredningsarbetet en utredning som tar upp hela frågan om etthandlingsprogram utifrån, som vi har sagt, en lotalsyn på arbetsmiljön. Det äri detta sammanhang vi sagt att det är viktigt att de erfarenheter och detkunnande som den nuvarande utredningen skaffat sig också kommer lill användningäven i en kommande utredning. () kort genmäle: När man hör i replik tillmig verkar det som om LO skulle vara maktlös i dessa frågor och att detta skuUevara anledningen till att LO inte gjort mera. I övrigt var replik sakligt sett ganskavärdelös. Den fordrar inget ytterligare bemötande. (vpk) kort genmäle: Eftersom i och jag harsamma bakgrund bör känna till att man ute på arbetsplatserna sedanmånga år inle haft någon större lUltro till utredningar. När fackligarepresentanter kommer och berättar om atl en utredning tUlsatls, brukar manironisera över detta. Enbart för att man sitter i behöver man inteföriita sig på alt varje utredning skall framlägga ell arbetsresultat som ärtillfredsställande. Därför tycker jag alt är på defensiven, närhan för del arbetande folkets talan enbart genom att tro på denna utredning. i (s) kort genmäle: Om inte har någon tilltro tUl utredningar, vUl jagfråga varför man i kommunislmolionerna vill ge utredningarna Finns det någon anledning att ge dem flera direktiv, om derasarbete inte är till någon nytta? 112 uppfattning i detta fall, och detgör nog inte heller en stor del av de människorsom arbetar på verkstadsgolvet. Det är riktigt, iAlvesta, atl det står i reservationen atl den utredarna bör fåfortsätta sitt arbete därför att de är så utomordentligt 28 aoril 1972 skickliga.Jag delar uppfattning därvidlag, och därför --------- - kan jaginte förstå varför man skrivit denna reservation. Jag var medveten om att själv inte kundeåstadkomma någonting, men genom sin nära anknytning lill sina partivänner påBlasieholmen skuUe han ha kunnat framföra något tUl dem. Men jag vel att det är mycket svårt alt få dem att lyssnapå förslag som skulle göra förhåUandena drägligare för dem som är anställda ideras företag, och jag förstår all det bhr besvärligt för attkunna åstadkomma något i detta avseende. Herr talmannen anmälde atl herrGustavsson i anhålUl att till protokoUet få antecknat att han inle ägderätt lill ytterUgare replik. i Äkersberga (fp); Arbelsmiljöfrågorna är i centrum för debattenmen inle i centrum för åtgärder i den utsträckning som verkligheten görnödvändig. Det finns anledning att se arbetsmiljöfrågorna i ett störresammanhang, inte se dem som en avgränsad frågeställning på det sätt som oftasker. I det större sammanhanget kan man konstatera att människan är densvagaste länken i produktionskedjan. Ingen kedja är starkare än sin svagastelänk. Alltså finns här motiv alt skapa bästa möjliga förutsättningar förmänniskan i produktionslivet, dvs. bästa möjliga arbetsmiljö. Del finns tre vägledande motiv för del här. Ett heltdominerande, i sig helt avgörande; det mänskliga. Det mänskliga motivet syftarhär liU alt skapa trygghet och trivsel i jobbet, all ta hänsyn lill människanssociala roU på arbetsplatsen, aUtsä inte bara tUl de fysiska faktorerna,buller, belysning, kemiska ämnen osv, utan även lill de psykiska faktorerna, desociala faktorerna i arbetet. Resultatet av bättre trivsel i jobbet blir enbättre arbetsinsats, men framför allt människor som trivs, inle bara i jobbetutan också utanför jobbet. Arbetet måsle ha en vidare syftning än enbart atl geproduktionsresultat. Del måste syfta lill självförverkligande ochtillfredsställelse hos de enskilda människorna, ge människorna en meningsfylldroU i tUlvaron, Den här meningsfyUda rollen har alla människor rält till, inlebara de som alltid fungerar till . De människorna finnsju för övrigtinte i praktiken, vi är alla handikappade i en eller annan mening. Det kan varaen förkylning som sätter ner kapaciteten under den normala, alltså elttillfälligt handikapp. Men det finns ju också människor som har beståendehandikapp. Även dessa måste få meningsfyllda uppgifter i tillvaron genommeningsfyllda arbetsuppgifter. Där har arbetsvärden sin främsta motivering,just alt ge de människor som annars ställs utanför en möjlighet att vara medoch känna sin roU i tillvaron. Det andra motivet är det samhällsekonomiska motivet. Vihar inte råd alt spara på satsningar i bättre arbetsmiljö, helt enkelt av det skälet alt dålig arbetsmiljö kostar oss i samhällsekonomiska termer så oerhört mycket . Sjukfrånvaron är och den frånvaron beror 113 Nr 69 sannolikt i mycket storutsträckning på dålig arbetsmiljö. F pd oenden enkelt otrivsamt all gå tiUjobbet för många människor, därför att 78 n il1972 arbetsmiljön är dålig. Det leder till korttidsfrånvaro. --------- 77------- angeläget för samhället atl salsa på åtgärder för en bättre arbetsmiljö, att Arbetsmiljön stimulera investeringar i bättrearbetsmiljö. här mycketlönsamma satsningar. De minskar våra sjukvårdskostnader, de ökar det samladeproduktionsresultatet och framför allt - de ger människan en mer centralställning i hela arbetslivet. Det tredje argumentet är det företagsekonomiska. OftaframstäUs bättre arbetsmiljö som en målsättning som konkurrerar med produktionshöjning,men i verkligheten torde del förhålla sig tvärtom. Det företag som har godarbetsmUjö har därmed skapat elt bra konkurrensmedel när del gäUer konkurrensom arbetskraften, har skaffat sig ett effektivt instrument lUl en hög, stabilproduktionsnivå. Hög personalomsättning är dyr för ett företag, mycketkorttidsfrånvaro är dyr för etl företag, OlycksfaU i jobbet är dyrt för ettföretag, Bra arbetsmiljö ger aUtså sänkta kostnader och ökade intäkter förföretaget, dvs, det är rent företagsekonomiskt lönsamt atl salsa på en bättrearbetsmiljö. ger del ju också ökad trygghet för de anställda. Den fortsatta standardhöjningen måsle ges ökad tonvikt ide icke-ma-teriella faktorerna. Del är elt allmänt påslående. Det är tiUämpligläven på arbetsmiljöfrågorna. En intressant iakttagelse är ju atl bättre arbetsmiljösom en förmån för de anställda inte belastas med marginalskall. De anställdafår alltså ut mer av en satsning på bättre arbetsmiljö från förelagets sida, inettoeffekt räknat. Vad är arbetsmiljö egentligen? Det är inget entydigtdefinierat begrepp. Men om vi ser på arbetsmUJöutredningen så finner vi att denhar allmänna och ganska luddiga direktiv. Arbetet där bedrivs under ettbetydande mått av hysch-hysch. Det kommer ut väldigt litet om vad man syftarlUl, Där finns inga parlamentariker med, i frågar: Vad kan parlamentariker göra?Det är en avslöjande fråga därför att den visar atl inte har insettall frågorna om arbetsmiljö rymmer mycket av politisk värdering. Det är enfråga om hur vi skall prioritera insatserna i samhället. Det är inte bara enfråga för parterna på arbetsmarknaden. Det finns aUtså inga parlamentariker iarbelsmiljöutredningen. Där sitter i huvudsak partsrepresentanter ochrepresentanter för statlig förvaltning. Del betyder alt de politiskavärderingarna inte avspeglas i utredningsarbetet. Det är på den punkten viopponerar från fp-cp-håll. Vi anser alt de här frågorna är så vikliga atl desamlade politiska prioriteringarna måste komma in redan på utredningsstadiet. Vad är då arbetsmiljö, frågade jag . Det är en del avnågot som jag skulle vilja kalla för arbetets villkor, som utöver arbetsmiljön innefattar även arbetsdemokrati, arbetsmarknadsfrågor, lön, löneformer, företags hälsovård, arbetsvärd, arbetstidsfrågor osv. Här kan man peka på olika metoder att få en bättre arbetsmiljö genom åtgärder på de andra delområdena inom ramen för arbetets villkor, exempelvis när del gäller löneformer. Man kan t. ex, ha en konstruktion innebärande att man har 114 en glidande preslationslöneandelsom är stor i början av den aktiva tiden och noU islutet av den yrkesverksamma perioden. Då minskar trycket på Nr 69 deenskilda människorna på grund av prestationslönens krav. förutsättningar för en prestationslön är goda, dvs, i början av den 28 aorU 1972 verksamma tiden, kan man ha en större andel. Ett annat exempel är möjligheterna att få flexibelarbetstid, en tUl Arbetsmiljön individens behov och önskemål anpassadarbetstid. Erfarenheter visar alt det leder till en kraftig minskning avkortlidsfrånvaron. Företagshälsovården nämnde jag förut. Desshuvudmålsättning är att förebygga. Dess uppgift är inte atl sätta plåster på desår som uppslår på grund av brister i arbetsmUjön, på grund av risker i jobbet,utan att förebygga att såren uppstår. Därmed är förelagshälsovården inte enförlängning av landstingens sjukvård utan ett viktigt inslag i samhälletsförebyggande verksamhet. Företagshälsovården är elt centralt instrument i kampenför en bättre arbetsmiljö. Företagshälsovårdens personal är inte baraförelagsläkaren. Där finns skyddsingenjören, ergonomen, företagssköterskan,skyddsombuden, skyddskommittén. Dem räknar jag in i förelagshälsovården. Deingår alltså i de instrument man har atl ute på arbetsplatsen skapa tryggareförhållanden. Det är alldeles klart all företagshälsovården bör ställasunder huvudmannaskap av de närmast berörda parterna, dvs, atl företagsnämnden,som är det organ man har för samverkan ute på arbetsplatserna, bör fåhuvudmannaskapet för företagshälsovården. Man kan försöka raljera bort detta krav genom attframhålla alt del på många förelag finns flera företagsnämnder och all de småföretagen ju inte kan organisera en egen företagshälsovård. Nej, men det sägsinte heller i den reservation som här har. Där har vi inte låst osstill dagens utfornming av förelagsnämndsverksamhelen utan är öppna för enutveckling, effektivisering och förstärkning av denna. Även om det enskildaföretaget inte har en egen företagshälsovård utan samverkar med andra förelag,kan ju dess företagshälsovård stå under förelagsnämndens huvudmannaskap. UtbUdningen och forskningen inom arbetsmUjöområdet ärkraftigt eftersatta, kanske framför allt när det gäller utbildningsinslag i denaUmänna grundutbildningen, dels för alla, i den obligatoriska skolan, dels förde grupper som i sitt dagliga jobb kommer att få betydande kontakt medarbetsmiljöproblem, exempelvis tekniker och medicinare. Ett annat eftersatt område är normer och gränsvärden, ochdå inte bara fysiska ulan även mera svärlydbara sociala gränsvärden. På dennapunkt ligger vi långt efter lagstiftningen i andra länder, exempelvis i ochSovjetunionen. Det som saknas är alltså de normer och gränsvärden som skaUstyra den tekniska utvecklingen i arbetet för en bättre arbetsmiljö. Statistiken har diskuterats här tidigare som en eftersattdel av åtgärderna för förbättring av arbetsmiljön. Statistikens uppgift får ju inte bara vara att tjäna som underlag för utbetalning av ersättningar eller, som tidigare, som underlag för en differentiering av yrkesskadeförsäkringsav giften utan den måste vara basen i ett informationssystem, som innehåUer t. ex. automatiska larmfunktioner. Bearbetningen av statistiken kan t. ex. 115 den 28 aprU 1972 leda lilliakttagelsen alt en maskintyp myckel ofta orsakar olyckor. I ett sådant fallskulle informationssystemet automatiskt slå larm, vilket kunde leda tillutfärdande av körförbud för maskintypen i fråga. 1 avvaktan på utredning kan t.ex. användning av en viss svarvmodell förbjudas. Tekniken med körförbud använder vi ju i stor utsträckninginom trafiken. För våra bilar finns det också en väl utbyggd statistik. Vid enjämförelse mellan biltrafiken och arbetsmiljön konstaterar vi att vi när detgäller bilarna ligger oändligt mycket längre fram. Man skulle kunna utvecklatekniken med körförbud så alt del blir en uppgift för skyddsombud ellerskyddskommittéer att belägga en farlig process eller maskin med körförbud. Detär en verkningsfull aktiv åtgärd ute på fältet för alt skapa ökad trygghet. Intressant i debatten är balansen mellan satsning på yttremiljö och inre miljö. Vi talar om miljöfrågor och debatterar myckel om bådeinre och yttre miljö, men satsningarna avser i huvudsak den yttre miljön.Satsningarna för den inre miljön är eftersatta. Det föreligger alltså en bristpå balans, till den inre miljöns nackdel. För att förbättra arbetsmiljön kan vi använda en rad olikastyrinstrument. Till dessa hör lagar och förordningar. Lagarna måste varaflexibla, så att vi ständigt kan referera till bästa möjliga teknik. Vi måsteha enkla och smidiga förordningar som snabbt kan ändras när tekniken flyttarfram sina positioner och när det blir möjligt att ytterligare skärpa kraven ide normer och gränsvärden som del är nödvändigt att fastställa. De ekonomiska styrmedlen är också nog så intressanta, ochvi har den grunduppfattningen atl kostnaderna för arbetsmiljön skall ses som endel av produktionskostnaderna. Men det finns förelag som inte kan klara denönskvärda förbättringen inom rimlig lid, eftersom de har äldre produktionsanläggningarsom kräver myckel omfattande omställningsåtgärder. Därför förordar vi attstatsbidrag skaU kunna utgå lill investeringar för arbetsmiljöåtgärder eftermotsvarande grunder som gäller för bidrag till vatten- och luflvårdandeåtgärder inom industrin. Innebörden av uttrycket "efter motsvarandegrunder" är atl äldre anläggningar skall kunna förbättras med dessastatsbidrag, medan man utgår från att nya anläggningar och arbetsplatser skall varabra redan från början. Del är för all snabbt lyfta upp de äldrearbetsplatsernas standard som vi vill göra denna satsning. Det ligger inbyggt ibegreppet "efter motsvarande grunder". Del är när del gäller den här frågan ganska intressant altläsa vad hade att behandla . I motionen 1971:767 av herrarNilsson i och yrkades att skulle i skrivelse tillKungl. Maj;t hemställa om en prövning av möjligheterna till och formerna förutvidgning av samhällets stöd till industrier för vatten- och luflvårdandeåtgärder all omfatta även industrins inre miljö. Det är praktiskt tagelordagrant det förslag som finns framlagt i reservationsform. haralltså möjlighet atl rösta på sitt motionsyrkande från förraåret. Det hade han också, men då hoppade han av. säger han altdessa två frågeställningar, om den yttre och den inre miljön, inte kanjämställas när det gäller investeringar med statsbidrag. deltydligen andra tongångar. Man frågade sig: Vad tänker 69 säga på första maj? Skall han på den här punkten framföra1971 års eller den När man titlar på styrmedels- och åtgärdssidan, finner man det ---------- angelägelall företagen börjar budgetera kostnaderna för bättre arbetsmil- ArbetsmUjönjö och atl budgetera dem på basis av vettiga kalkyler, där de kalkylerar in deindirekta kostnader som en dålig arbetsmiljö ger. När man budgeterar in dessaindirekta kostnader, upptäcker man sannolikt mycket snabbi att direktakostnader för att förbättra arbetsmiljön blir väldigt lönsamma. Det är också helt klart atl makten över arbetsmiljön måsteläggas hos dem som utsätts för riskerna. Det innebär alt man ute på den enskUdaarbetsplatsen måsle få elt större inflytande över den egna arbetsmiljön. Lokalförhandling om arbetsmiljöfrågor som en del av arbetets villkor är sammasjälvklarhet som lokal förhandling om en del av lönen eller lokal förhandlingom arbetstidernas förläggning. I förlängningen av det här Ugger ocksåstrejkrätten, men eftersom jag anser all det viktigaste när det gällerarbetsmiljöfrågorna är samverkan och samordning, så anser jag alt strejkrätthär inte bör vara ett instrument som man skall behöva tillgripa, även om delkan ligga inom ramen för ett huvudavtal. Samverkan och samordning bör också vara målsättningen förarbetsmiljöutredningen och den långsikliga inriktningen inom det här området.Där kommer alltså krav på parlamentarisk medverkan i den nu arbetandearbetsmiljöutredningen eUer en ny långsiktig arbetsmiljöutredning som ettsjälvklart krav. i anförde i sina inlägg tidigare altarbetarrörelsen har prioriterat arbetsmiljön. Då vill jag ställa frågan: Ärarbetsmiljön bra nu då? Den frågan är retorisk, därför att alla svarar nej. Menarbetarrörelsen har ju genom socialdemokratin haft makten i del här landet i 40år. Varför har socialdemokraterna accepterat en utveckling som inte givit ossen tillfredsställande arbetsmiljö? frågade; På vilka områden inom sjukvårdenvill reducera insatserna lill förmån för förelagshälsovården? Delär en irrelevant frågeställning. Vad vi vUl göra nu är all ta ett principbeslutom obligatorisk företagshälsovård, så atl man skall kunna målinrikta utveckhngeninom sjuk- och hälsovården med hänsyn till det principbeslutet, att alltså göraden ökade satsning som är nödvändig.