prot · FV0949 · 1972-12-31 00:00:00 — Vad beträffur påståendet utt vi uvfärdur de ekonomiskuproblemen -som sude - så tycker jug det är orimligt utt tu uppriksdagens tid med tekniska beskrivningur uv en omfördelning i en budget avdetta slug. Den suken borde, menur jag och menar vi, varu så pass enkel utt görupå depurtementsnivå utt vi inte här kun behövu gå in på den något futtigu ochsmåuktigu debutt som ville unimeru till. När det gäller gmndbidruget villjug erinru om vud jug sude tidigure, utt här är det fråga om att ta en etapp itaget; och gör man det kommer man inte fram till de tillyxade belopp som herrFagerlund nämnde. HerrOSKARSON (m); De förbättringar i urbetslöshetssiffrornu somkunnut registrerus den senuste månuden, och som fieru tidigure tulure hurberört, kun vi konstuteru är helt murginella. Tyvärr tyder ingenting på attnågon verklig konjunkturförbättring skulle vuru på gång. Olusten och osäkerheteninom näringslivet är påtuglig. OvUjun utt sutsu på investeringur som skulle genyu urbetstillfällen hur snurure förstärkts än minskut under den senuste tiden.Det är dennu miHöförstöring på det psykologisku plunet - jug vill kullu den så- vi måste kommu åt. Men en sådun sinnesförändring och stämningsförbättring nårmun inte genom den enu eller undru urbetsmurknudsmässigu åtgärden. Det måstetill en unnun ekonomisk politik, en näringspolitik som återger den svenskuföretugsumheten tilltron till utt det lönur sig utt sutsu. Låt mig härefter gå över till utt behundlu någru grupperuv urbetslösu. De hur här tidigure berörts. Det gäller tjänstemännen,ungdomurnu och kvinnornu. Siffrornu för dem hur redovisuts, och jug konstuterurnu buru utt vud gäller tjänstemännen hur vi från föregående år till fåtten Anslag tiU arbetsmarknad m. m. ökning med2 000 urbetslösu. För ungdomumu är ökningen 8 000, dvs. näru en fördubbling,och när det gäller kvinnornu hur vi också en mycket sturk ökning uv untuleturbetssökunde från förru året till i är. Härtill kommer sedun den dolduurbetslösheten i dessu gmpper, vilken säkerligen är mycket betydunde. Därgäller det sådunu människor som inte är urbetslöshetsförsäkrude och ulltså inteär registrerude. En stor gmpp, särskilt kvinnor, skulle hu skuffut sig urbete,om det hude funnits något. Vidure hur vi ungdomur som fortsätter sinu studier,men som skulle hu gått ut i förvärvslivet om de hude kunnut få sysselsättning. Hurudun är då beredskupen inom urbetsförmedlingurnu närdet gäller utt ta emot dessu grupper och hjälpa dem tUl rätta? Ja, den är integodtugbur. Dettu hur konstuteruts tidigure, och jug tror utt vi måste vuru enseom det. Och den är inte godtugbur uv rätt förkluriigu skäl. Situutionen är imångu stycken ny. Frumför ullt är omfuttningen uv urbetslösheten i dessagrupper av en storleksordning som vi tidigare inte har ställts inför. Moderatasamlingspartiet har därför dels i partimotionen, dels i enskilda motionerföreslagit särskUda åtgärder för att bättre kunna ta hand om dessa gmpper. Men,, det är här inte fråga om någon specialinriktning för vissagmpper, och inte heller rör det sig Om att skapa förmåner för vissa katagorier,utan det är exakt fräga om vad också vur inne på, nämligen uttuvhjälpu brister där sådunu finns och åstudkommu förstärkningarna där detbehövs. Om håller fust vid den sistu uv sinu deklurutioner måstevi vura överens på den här punkten. Blund tjänstemännen hur urbetslösheten tiodubbluts underde . En tjänstemun som blir urbetslös är som regel tvingud uttgå sysslolös än övrigu urbetslösu. Vi unser därför uttförmedlingsinsutserna då det gäller dänstemän bör förstärkas. En bättre ocheffektivure vägledning och rådgivning för urbetssökunde dänstemän måste kommutUl stånd. ackvisitionsurbete måste bedrivus kontinuerligt ochinte först då den urbetssökunde dyker upp på förmedlingen. Större uppmärksamhetbör ocksä ägnas åt ombytessökande. Vi hur som jug tidigure nämnde tugit upp dettu i vårpurtimotion och föHt upp den i reservutionen som jug ber utt få yrka bifalltill. Det storu untulet urbetslösu ungdomur är en unnun surskiltpåtuglig företeelse i dugens urbetsmurknudssituution. Det är ukudemiker ochungdomur med eller utun gymnusiul utbildning som inte kun få sysselsättning.Yrkesutbildning saknas och de kun därför inte uv förmedlingurnu hänvisus viss yrkesgrupp eller ett bestämt verksamhetsområde. Och det är då sombristerna inom förmedlingsorganet blir problem. Hur ta hand om dessa ungdomur?Vi unser därför, som vi frumför i reservationen 6, att det kan vara motiveratatt pröva de uppslag som frumförs i motionen 604. Problemet med urbetslösuungdomur är särskilt frumträdunde på universitets- och högskoleorter. Genomförberedunde utredningur om den unge urbetssökundes utbUdning, förutsättningurför urbetsinsutser inom oliku verksumheter, intresse och unlug skulle mun kunnuminsku behovet uv åtgärder uv unnut slug och få bättre möjligheter utt slussuut den urbetssökunde till ett lämpligt urbete eller. om detinte är möjligt, tUl fortsutt utbUdning. De sexveckorskurser,"urbetsinformution med pruktik", som ordnus är nog bru, men på detsättet kun mun endust tu hund om ett fåtul. Motionären och vi reservunter unserutt genom försök i den riktning vi ungett skulle mun nå en större del UV dearbetssökunde ungdomurnu. Tisdagens interpellationsdebatt har berörtsuv tulure tidigure i dug. Jag vill också här notera den positivu inställningtill ungdomurnus urbetsproblem som stutsrådet då deklurerude. Jug hudetillfälle utt peka på två deklarationer som stutsrådet gjorde i sittinterpellutionssvur och jug tillåter mig utt upprepu dem; jug tycker nämligende är mycket väsentligu. sude: "Det behövs över huvud taget ettbättre samspel mellan utbildning och urbetsmurknud." Vidure sudestutsrådet: "För utt få en sumlud överblick uv hithörunde frågor hur regeringenför uvsikt utt låtu göru en översyn av ungdomens urbetsmurknud." Jug hudei debutten tillfälle utt instämmu i dessa bådu deklurutioner. Jug kun inteförstå annat än utt de helt överensstämmer med de tunkegångur vi hur givituttryck för i reservutionen och här i kummaren. Jag hoppas därför att översynensnarust kommer tiU stånd och utt den leder till utt vi får bättre möjlighet utttu emot våru urbetssökunde ungdomur än vud vi nu hur. Jag ber,herr talmun, utt få yrku bifull till reservationen 6. Anslag till arbetsmarknad m. m. överruskude mig med utt säguutt hun inte såg någru tecken på en förbättring uv konjunkturen. Jug skulleviHu rekommenderu honom utt läsa urtiklur i morgontidningumu, där professorKrugh hur gjort uttulunden som jug tycker är uv stort intresse. Professor utt vi i dug hur en betydunde expunsion inom byggnudssektorn ochinom konsumtionsvumindustrin. Hun tillägger att man kan räkna med att underhösten säkerligen också exporten kommer att komplettera dennu expunsion som viredun nu kun iukttu. Jug tycker därför utt kunske hude huftanledning utt åtminstone förflyttu sig en smulu från de positioner ibedömningen moderuterna har intugit tidigure. Det kun vuru väldigt svårt utt bedöma, när man skull lägguom spukurnu i konjunkturpolitiken. tog upp det i sitt unförundeoch pekude på utt vi hude uniedning att räkna med utt den förbättring som vi nuhur sett i frågu om sysselsättningen i hög grud är utt härledu från internuinsutser, dvs. de beslut som hur futtuts här i riksdugen i syfte att stimulerasysselsättningen, och utt vi kunske i mindre grud hade sett uttryckför en återhämtning internationellt. åberopade också uttulundenoch resonemung i utskottet beträffunde svärighetemu utt kunnu skuffusig en riktig bild av vud mun bör göru. Jug tror utt mun också ur den stutistik som hur kommit migtill hundu just i dug - den gäller de uppgifter som hur lämnuts vidförmedlingurnu i mitten uv murs månud - kun utläsu utt utveckHngen gär i enpositiv riktning. Om vijämför sysselsättningen inom byggnudssektom i dug med hur Anslag tiU arbetsmarknad m. m. den vurför sedun, finner vi utt det är ungefär 2 300 färre urbetslösubyggnudsurbeture än i dol. Mun kun också finnu en unnan grupp istatistiken där det är en påtaglig förbättring, nämligen inom träindustrin. Därär det 300 färre urbetslösu i murs mänud i jämförelse med förru åretsmursmånud. Bådu de här förbättringurnu är säkerligen uttryck för denstoru sutsning som hur skett inom byggnadssektorn, bl. u. genom frisläppundetUV småhus i slutet uv året, vilken inneburit utt industrier på oliku håll ilundet som prefubricerur småhus hur huft ovunligt mycket att göru under dengångnu vintern och . Vi kun glädjunde nog i mursstutistiken också se enförbättring på vissu undra områden. Inom beklädnadsindustrin är det fuktisktockså en lägre urbetslöshet nu än sedun. Här rör det sig i självuverket om 500 färre urbetslösu. Vidure kun nämnus utt både gruvindustrin ochpuppers-industrin uppvisur summu förhållunde, utt vi , när vi jämför medförhällundet , har en bättre situation, dvs. Av större intresse i sammanhanget är emellertid dengeogrufisku fördelningen uv urbetslösheten och den växunde efterfrågun påurbetskruft. I en tidigure diskussion här i riksdugen hude jag tillfällepåpeka utt vår stutistik i konjunkturnedgångur och konjunkturuppgångur visurutt det finns ett untul län som är vägledunde på det sättet utt mun istutistiken för de länen tidigt kun uvläsu när det sker en förändring, ipositiv eller negutiv riktning. Marsstutistiken för de länen ger klurt uttryckför en förbättrud situution. Dessu län som visur en lägre urbetslöshet i dug unför sedun är . Just de länen bmkur, som jug sude, visu vägen vid både konjunkturuppgångoch konjunkturnedgång. Mun hur inte bara kunnut registrera en lägrearbetslöshet än sedun, utun mun kun också där konstuteruen högre efterfrågun på urbetskruft än sedun. Detta förhållandegäller beträffande , och , där visåledes har en högre efterfrågun på urbetskruft; jug skull göra det erkännandetatt i fråga om Gotlunds län hur inte efterfrågun på urbetskruft ökut. Jug kuntilläggu utt det finns ytteriigure ett län, , där mun hur enstörre efterfrågan på arbetskraft än man hude sedun. Jag tyckte det kunde finnas uniedning utt redovisu dessuuppgifter som är helt färsku. Vi hur som sugt den erfurenheten utt dessu länbmkur ge oss en unvisning om vurt det bär hän. Det kun ge oss ytterligureuniedning utt tro på de positivu pressuttulunden, som jug åberopude. Också istutistiken kun vi ulltså finnu uttryck för utt vi nu befinner oss i ensituution där det bär uppåt. Det finns dock uniedning påpeku utt vi fortfurunde hur enotillfredsställunde situution, utt vi hur för mångu urbetslösu och attefterfrågun på arbetskraft behöver stimuleras ytterligure. Vi kun konstuterukluru förbättringur under de senaste månudernu. Mellun februuri och murs ökudeuntulet ledigu plutser med 3 400. I fiol var utvecklingen inte så gynnsum, ochom vi jämför med en normul ökning mellun febmuri och murs under tioårsperioden1962-1971 innebär årets ökning en ovunligt Siffrun ligger väsentligt över genomsnittet, som har varit 2 800. Men de uktuella arbetslöshetssiffrorna är fortfarande förhögu. De är t. o. m. mycket högu efter svensku förhållunden. Det är ingen tröstför oss utt de flestu industriländer i dug uppvisur högre siffror än våru. Vihur umbitioner utt kommu ner till lågu siffror och det bör vi också nueftersträva. När vi ulltså kan skönju en förbättring uv konjunkturen ärdet mycket angeläget utt de människor som är urbetslösa eller sysselsatta iberedskapsarbeten - även i hulvskyddude verkstäder och på unnut sätt så långtmöjligt tus i unspråk där det ges möjligheter till ökud sysselsättning och detväxer frum en efterfrågun. Jug menur utt industrin och industrinsrepresentunter bör förstå utt det är ett nuturligt önskemål utt i förstu hundde personer som ställts utunför urbetslivet under konjunkturnedgången nu beredsmöjligheter utt på normult sätt få sin utkomst. Jug skuU, herr tulmun, slutu mitt kortu inlägg med uttknyta un till ett par anförunden som hur hållits här. Jug noterude utt herrEriksson i Ärviku uppskuttude den sutsning som hur gjorts för utt beredu flermänniskor möjligheter till hulvskyddud sysselsättning. Det kun väl utun viduresägus utt vi inte lyckuts utt utöku dennu verksumhet på det sätt somvi skulle önsku. I dug sysselsätts i beredskupsurbete 45 000 personer och iskyddude verkstäder, dvs. verkstäder som drivs uv lundsting och kommuner,ungefär 12 500 personer under det utt i hulvskyddud sysselsättning delturknuppt 2 000 personer. Det finns verkligen sturku skäl för utt få ullt flersysselsuttu ute i den öppnu urbetsmurknuden genom den bidrugsform som stutenhär tillämpur. I propositionen föreslås nu utt bidruget skuUe utgå med beloppsom motsvurur uv lönen till urbetstuguren. Dettu noterude herrEriksson med tillfredsställelse. Det är min livligu förhoppning att man skaUkunnu ta tUl vuru de ökude möjligheter som bjuds industrin och på dettu sättkunnu lättu en del uv trycket på sumhället utt behövu byggu ut den helskyddudeverksamheten. Jug tror utt det för mångu människor är mer tillfredsställundeatt få stanna kvur i det normulu urbetslivet. i var en smula kritisk motberedskapsarbeten och skyddad verksamhet. Han sude utt dennu verksumhet intefick bedrivus på sådunt sätt utt det ledde till urbetslöshet vid redunetublerude företug. Vi bör nuturligtvis hu dettu som en riktpunkt, men jug villerinru om utt själv skrivit under reservutionen 20. Där talas omatt man vid de kommunalu verkstudshusen i hög grud bör tillätu en industriellverksumhet, och tydligen därmed öku den konkurrens som bjuds den öppnumarknaden. Jag vill bara peka på dettu för utt illustreru svärighetemu. Vi hursåledes förståelse för bådu sukernu: vi vill beredu så många som möjligttillfälle till urbete, men på summu gång är vi besjälude UV önskemålet utt inteminsku möjligheternu för företug som kunske redun kämpur meduppenburu svårigheter utt hävdu sig i konkurtensen. Detta är dock ett problem,och jag har bara velat nämna det när uttulude sitt önskemål, somdet inte är så lätt utt levu upp till. Det gäller utt göra en uwägning mellantvå i och för sig berättigude intressen. Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. tog upp frågun om utbildningen. Jug villerinru om utt vi nuturiigtvis måste vidhållu uppfuttningen utt företugen självui hög grud får svara för den interna utbUdningen inom företagen. Det skulleinte vara lyckligt om samhället tog på sig dessu kostnuder, men jug hur enkänslu UV utt urbetsmurknadsstyrelsen i sumbund med utt den ger utbUdningsstödhur gått gunsku långt när det gällt utt tUlmötesgå företugens önskemål i dettuavseende. Jug vill också erinru om utt vi såsom ett uttryck för regeringenspositivu inställning till en ökud yrkesutbildning till gugn för företugsumhetennyligen som ett komplement till lugerstödet futtut beslut utt det skulle kunnudrivus en viss vidareutbildnmg som staten skuUe stödja. Jug hur tidigure sugt utt vi hur ull uniedning utt se överfrågun om utbildningen, ty där finns problem. Jag hur även i unnut summunhang,och problemet har berörts också här under diskussionen, pekut på ungdomenssituution, betydelsen uv utt kunna vurvu utbildning och insutser i urbetslivet,vilku suker hör tUl summu problemutik. Min uvsikt är ulltså utt återkommu meden utredning i frågu om helu urbetsmurknuds-utbUdningen. Vi kun då få tillfälleutt diskuteru förbättringur i den mån det visur sig föreliggu brister. I dennu debutt, som kännetecknuts uvintressuntu och bulunserude inlägg, hur jug inte någon uniedning utt opåkullutsöku suk med någon uv debuttöremu. Jug vill buru konstuteru utt så mångu teckennu tulur för utt vi befinner oss i en konjunktumppgång, utt det kun finnusuniedning för oss utt föru de objektivu vittnesbörd vi fått vidare, eftersomdet tillkommer oss utt informeru på oliku häll i lundet. De förväntningur ochuppfuttningur som vi riksdagsmän och opinionsbildare har blir betydelsefullu idet här summunhunget. Vi behöver en optimistisk stämning, och jug tror utt vihur ett gott underlug för utt nu visu en sådun. HerrOSKARSON (m) kort genmäle: I mitt unförunde sade jag att det tyvärr intefinns någonting som tyder på utt en verklig konjunkturomsvungning är på gång,och jug vidhåller den uppfuttningen, herr tulmun. säger nu utt hun med stöd uv morgontidningumufått en annan uppfuttning. Det är klurt utt mun skull läsu tidningurnu men munfår väl läsu dem med försiktighet. Sedun redovisur stutsrådet utt hun hur nyusiffror för . Det har tyvärr inte jag. Om statsrådet av dessa kun utläsa uttdet föreligger en tydlig konjunkturomsvängning på väg, är ingen meru nöjd änjug. Då hur jug buru att tacka för detta. Men jag tycker kanske att det är litet lättvindigt attplocka siffror från ett antal län där man kan spåra en positiv trend. Det är dockinte frågu om någon enstuku punktutveckling utun frågu om lundet i dess helhet.Jug hur här siffror som inte tyder på summu positivu trend som den stutsrådetvelut göru gällande. Om vi ser på untulet hos urbetsförmedlingen unmäldu lediguplutser vur det under murs förru året 34 452. Samma månad är det 28 122,alltså ett betydligt lägre antal. Dettu är siffror som mun bör beuktu för uttfå en meru nyunserud syn på vud som verkligen är på gång när det gällerkonjunkturutvecklingen. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. Låt mig också tittu på siffrornu gällunde de personer somär sysselsuttu Nr 49 i beredskupsurbete, i urkivurbete, iurbetsmurknudsutbildning. 1 murs den ur det 109 000.Motsvarande antul förru året var 83 000. Det är ocksåsiffror som tyder på utt vi ännu hur mångu och svåru problem utt övervinnu. Sedun kun jug hållu med stutsrådet om utt den rådundesituutionen är otillfredsställunde. Men om vi kun skönju bättre tider skull jugsom jug tidigure sude konstuteru dettu med tucksumhet. Men jug tror utt vi nogaskall akta oss för utt skyllu på internutionellu förhållunden. Vi får välsjälvu seglu upp den båt vi seglut ner. i Ärviku (fp) kort genmäle; noterude utt jug vurnågot kritisk mot de skyddude beredskupsarbeten och en viss verksamhet sombedrivs av AMS. Jag tror att dessa arbeten har en kolossalt stor uppgift attfylla, vilket jug också underströk mycket kruftigt i mitt anförande. Vad jagvar något bekymrad över är den irritution vi möter på fältet och som mångugånger beror på att man inte huft ett tillräckligt sumråd innun mun sutsur påvissu branschen i har varit inne på summu tankegångar,och jug tror utt statsrådet och mina synpunkter inte skiHer sig såmycket från vurundru. Vi är medvetnu om utt det är en bulunsgång. Jug villeburu murkeru dettu så utt mun verkligen tur den hänsyn som krävs för utt detinte skall bli friställningur i sammu brunsch på undru orter genom desutsningur som AMS gör, vilket har skett i vissu full. När vi redovisude de siffror som vi byggt upp påurbetsmurknudsstyrelsens mursstutistik gjorde jug den kompletteringen utt detfunns ett Hust inslug i den stutistiken. Det vur just utt untalet lediguplutser har ökat från förru månuden, och jug tycker det är hederligt utt tuluom det. säger stutsrådet utt hun hur nyu siffror i sin hund, vilkujug fick en känslu UV vur ännu mer positivu, och ingen är gladare över det änvi. Jag ansluter mig helt till statsrådets synpunkter, utt detär viktigt utt vi politiker verkligen försöker skupu en optimism på det härområdet, inte minst när vi träffur folk ute i bygdernu. Men det kanske ärförlåtligt om man blir litet pessimistisk även om mun hur en optimistiskgrundinställning i livet när i mitt hemlän Värmlund arbetslöshetskurvanplötsligt pekur uppåt i stället för utt som vi hude tänkt oss fortsättu uttförbättrus. Värmlund är ett uv de tvä län där urbetslösheten hur ökut mest frånfebruuri till mars. När man'på näru håll ser de oerhördu problemen är det litetsvårt utt vara optimist. Jag hoppus emellertid också utt vi skall få bukt meddet hela, och jug är medveten om utt stutsrådet och regeringen hurblicken riktud på de län som hur ulldeles speciellu svårigheter. i (c) kort genmäle; berörde inte mittanförande. Jag begärde nu inte ordet för att på något sätt söka sak, tvärtom. Närmast var det för utt ytterligure påpeku ett förhållunde som stutsrådet inte berörde. Nr 49 Jug påpekude i mitt unförundeutt det ökude untal lediga platser Fredagenden företrädesvis finns i Syd- ochMellansverige. Få av dem finns i de s. k. 24 mars1972 skogslänen. De fyra nordligastelänen uppvisar faktiskt en minskning. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. är ettillavarslande tecken i det här sammanhanget. Jag ber, herr talman, än en gångsärskilt få understryka utt det finns risk för en ökud obuluns isysselsättningen vid en konjunkturförändring. Jug förstår mycket väl stutsrådet behov av attkunnu peku på olika Huspunkter , som ju är synnerligen mörkt om manjämför med förhållandena . Vi hoppas väl allu utt konjunkturennu hur nått botten och utt vi är på väg uppåt. Jug kun dock inte se ökningen uvuntulet byggnadsarbetare som ett sådant tecken. Den ökningen är närmast atthänföra till resultatet uv ullu de åtgärder som hur vidtagits - frisläppandetuv bostädernu, frisläppundet uv investeringsfon-dernu och oprioriterude byggensumt andra nödvändiga åtgärder på områden som berör byggnadsindustrin. Det äråtgärder som vi allu är ense om och som borde ha gett en större effekt. I och för sig är det glädjande att en sådan sektor sombeklädnadsindustrin hur fått en förbättrud sysselsättning. Det är glädjundeatt , , och visur förbättringur.Även om jug inte vUl förmörku bilden för herr stutsrådet så måste det isummunhunget ändå påpekus utt minst motsvurunde försämringur hur inträffut påundru näringsområden eftersom den totulu urbetslösheten är avsevärt större i årän . (vpk) kort genmäle: Jag skulle liksom föregående talare viHu säguutt eftersom inrikesministern här inte bemötte vud jug unförde i sitt inlägg såfinns det ingen uniedning att gå m i någon som helst polemik - förovanlighetens skull. Inrikesministern lade t. o. m. till att inläggen här i daghur vurit bulunserude, om jug inte fattade fel. Jag vet inte hur betyget skalltolkus, men det är ulltså ingen polemik det är frågu om . Jug skulle emellertid vidu ge en bild uv situutionen närdet gäller Norrlund, frumför ullt mitt eget län. Det är klurt utt det är glädjande att tendenserna i de län som inrikesministern här talade om, , , och , visur på en utveckling i rätt riktning. Men det som orour oss i Norrlund är frågun: Om konjunkturernu vänder i lundet i övrigt, skull då folkuvtuppningen fortsättu i summu tukt som tidigure? Vi är oroligu därför utt någru sutsningur på Norrlund i egentlig mening inte har framkommit vure sig i propositionen eller i inrikesministerns tul här i dug. Det är som jug sugt tidigure gott och väl med beredskupsurbeten, skyddude verkstäder m. m., men det löser inte problemet med sysselsättningen . I exempelvis mitt eget län hur urbetslösheten ökut, även om det inte är mycket det är frågu om enligt den senuste räkningen, och vi hur i dug i beredskupsurbeten sysselsuttu 2 408 personer mot 1 633 vid summu tid . Vi hur för personer i urbetsmurknudsutbildning högre siffru än tidigure. De ledigu plutsernus untul är mindre än vid summu tid . De uppgår endust till hälften mot vud vi hude tidigure. Och det är väl gummult och känt att när det gäller 44 så sackar det efter närkonjunkturernu går uppåt. Vud vi är oroligu för är utt åderlåtningen skull fortsättunär konjunkturernu vänder. Vi hude chef vid ett sammanträde i inrikesutskottet och då sude hun utt vi skull bygganyu omfuttunde vägur söderut; vi kommer att ta norrlänningar dit, de trivsdärnere och när vägbyggena är färdiga stannar de kvur och bUr industriurbeture. Med den avtuppningen av folk i blir naturligtvisframtidsutsikterna mycket mörkare. Dettu måste ocksä med i bilden. Anslag tiU arbetsmarknad m. m. Om jug nu inte åberopade vare sig herrNilsson i eller så var det inte uttryck för bristandeintresse för Norrlandslänen. Jug är väl medveten om utt vi måste fortsättu medoliku åtgärder i Norrlund därför utt just vid en konjunkturuppgång bmkar detdröju litet längre innun utvecklingen kommer i gäng i Norrlundslänen.