prot · FV09101 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr115 till skatteutskottet. § 2 Föredrogs, men bordlades äter konstitutionsutskottetsbetänkande nr 33, skatteutskottets betänkanden nr 36-39, 41, 42, 46, 48, 50, 51och 55, utbildningsutskottets betänkanden nr 32-35, trafikutskottetsbetänkanden nr 14-17 samt inrikesutskottets betänkanden nr 15-17, 20, 21 och25. § 3 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningen nr179. § 4 Interpellationnr 180ang. Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: Genom provtagning pä fostervätskan hos enblivande moder kan man med mycket stor säkerhet fastslå om barnet kommer attfödas med någon av de'sjukdomar som är betingade av kromosomrubbningar, t. ex.mongolism. Metoden har i främst utarbetats i samarbete mellan genetikeroch psykiatrer vid . Provtagningen, som kan ske först i 16:e graviditetsveckan,följs av ca 2 veckors odling, varefter analys kan ske. SkuUe det vid en sädananalys visa sig att kromosomal avvikelse föreligger finns tid att göraeventuell abort inom ramen för 20-veckorsgränsen. Mödravårdscentralerna känner till metoden och proverna kantas av alla gynekologer. Kromosomanalysen däremot kräver kunskaper motsvarandevad ärftlighetsforskare på docentnivå besitter, av vilka vi har begränsat antali . Med nuvarande teknUc kan man räkna med en kapacitet av ca 200 provper år och docent i medicinsk genetik. Kromosomala skador kan beräknas förekomma i ca 1 procentav alla graviditeter, dvs. resultera i ca 1 000 sådana födslar per är. Dåbortåt hälften av alla barn med kromosomrubbningar föds av mödrar ,vUka 1970 endast utgjorde av antalet barnaföderskor i ,skuUe redan en möjlighet att erbjuda dessa mödrar analys av fostervätskan kunnainnebära ett undvikande av många tragedier. Avsikten är givetvis, liksom hittiUs i , attanalysen skaU vara frivUlig. Det skall också vara kvinnans eUer bådaföräldrarnas sak att ta ställning till frågan om abort i de fallkromosomrubbningar konstaterats. Utöver allt det personhga lidande som föräldrar tiU härberörda barn kan besparas om de själva vill och resurser finns kommersamhällets kostnader för värd av de medborgare som föds med aUvarliga kromosom- Nr 101 rubbningar. Även om dengenomsnittliga livslängden för sädana individer den " "' densamma som den för svensken i allmänhet blir det dockfråga 24 oktober1972 ° åtskiUiga vårdar för samhället.Vårdkostnaden per vårddag vid lasarett -------------------- för psykiatrisk vård 1970 var och vid psykiatriska barn-och vuxenklinUcervid kroppssjukhus av typen delade lasarett . Det föreliggersvårigheter att få fram medelvårdtiden, men totala årskostnader för samhälletpå ca torde inte vara osannolika. Av dubbla skäl kan påstås att frågan om att möjliggöra enfriviUig begränsning av antalet födslar med "kromosomskadade" barnsom följd har ett samhälleligt intresse av stor vikt. Mot bakgrunden av vad jag här anfört anhåller jag omkammarens tillstånd att till herr socialministern få rikta följande fråga: Är statsrådet beredd medverka till åtgärder som ökar vårkapacitet när det gäller ärftlighetsforskning och -utbildning i syfte att bådeförbättra befintlig metodik och ge alla blivande mödrar möjlighet att få analysav fostervätska i anfört syfte? Denna anhåUan bordlades. § 5 Interpellationnr 181 ang, yrkesklassificeringen Ordet lämnades på begäran tUl HerrJADESTIG (s), som yttrade: För att systematiskt bedriva en solidarisklönepolitik måste man förfoga över de mätinstrument en sådan politik kräver.Dessa mätinstrument bör gemensamt arbetas fram såsom ett system för bedömiungav ohka befattningar (arbetsfunktioner) på den svenska arbetsmarknaden. Utan en sädan "arbetsvärdering"(svärighetsskala), avsedd för jämförande lönestatistiska ändamål, kommer desenaste årens dispyter mellan organisationerna på arbetsmarknaden endast atttrappas upp. Ett arbete med en ny yrkes- ochsysselsättningsklassificering har med växlande intensitet bedrivits vidstatistiska centralbyrån , Av olika skäl synes manhittUls haft svårighet att konkretisera arbetet i praktiskt genomförbara förslag,vUket lett tiU att arbetet inom myndigheten ännu är 1972 tycks befinna sig isitt inledningsskede. Nomenklaturarbetet bedrivs därför dels inom de olUcaarbetsmarknadssektorernas klassificeringskommittéer, dels inom vissamyndigheter. Starka krav pä ett överskådligt och ändamålsenligt instrument förmätning av aktiviteter i form av lönestatistUc frågan behandlades i enrapport tiU 1971 - för att underlätta en yrkesmässig rörlighet påarbetsmarknaden och för att mäta förvärvsintensiteten samt för användning vidAKU-undersökningarna, för prognoser och för arbetsmarknadsstatistik, förarbetsförmedhng och yrkesinformation har vuxit fram päden svenska arbetsmarknaden hos myndigheterna och mellan arbetsmarknadens parter. Inom arbetsförmedhngen har frågan om en databaseradförmedUngs-teknik aktualiserat behovet av en annorlunda yrkesklassificering. Myndigheternas arbete med yrkesklassificeringen synes ihuvudsak Nr 101 lokaliserat tiU planerings-ochsamordningsenhet ,. , och tiU yrkesvägledningsenhet. medverkarbl, a, som part i de klassificeringskommittéer parterna avtalat-------- Skolöverstyrelsenhar ett visst intresse av klassificeringsfrägorna i samband med bl, a, arbetetinom myndigheten med yrkes- och utbildningsinformation ut tiU länsskolnämnderoch skolstyrelser. Inom är nomenklaturarbetet kopplattUl en revision av Nordisk yrkesklassificering, som är det gemensamma klassificeringsunderlagetför arbetsmarknadsmyndigheterna inom de nordiska länderna. Detta innebär attrevisionen av systemet är en samnordisk fråga. Det som jag sagt visar att det är nödvändigt med ensamverkan i nomenklaturarbetet. Förutsättningen för en fruktbar samverkan ärenligt min mening att varje grupp och part ges möjlighet att hävda sinaintressen i nomenklaturarbetet på lika basis och i fuU frihet - en frihet somemeUertid är begränsad av nödvändigheten av en gemensam utformning av systemet.Samverkan förutsätter dessutom att information om de olika arbetsenheternasresultat fortlöpande lämnas tiU samtliga grupper som medverkar inomenklaturarbetet. Så har inte skett, då vissa förslag har visat sigvara relativt litet kända av grupper som har varit duekt berörda av förslagen. Inom nomenklaturarbetet kan knappast samtliga instanserägna sig åt att söka åstadkomma redovisningssystem för samtliga uppgifter i nomenklaturen.Fördenskull bör en klar arbetsfördelning ske mellan de olika enheterna. Om systemen skaU kunna komma till allmänt bruk måste mansatsa på en bred information till alla tänkbara avnämare. En sådan informationhar lämnats inom den statliga sektorn genom en skrift från avtalsverket, TCO-Savser att sammanställa ett särskilt kompendium, "Befattningsklassificeringsom informationsunderlag". På det privata området har man satt som mål attunder innevarande år färdigstäUa en reviderad upplaga av Befattningsnomenklaturtjänstemän. Som framgått av vad jag har anfört föreligger ett markeratbehov av att yrkesklassificeringsarbetet inom de direkt berörda myndigheterna arbetsmarknadsverket, och avtalsverket - samordnas isyfte att få fram en gemensam nomenklatur. Väsentligt är att det fortsattaarbetet bedrivs i samverkan med parterna på arbetsmarknaden och att dessaparter har möjlighet att hävda sina intressen inom de gränser som ett gemensamtutformat system kan nödvändiggöra. Med hänvisning tiU det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att tiU herr inrikesministern få rUcta följande fråga: Är statsrådet beredd att, genom tillsättande av enexpertgrupp eller på annat lämpligt sätt, medverka tiU en samordning avpågående yrkesklassi-ficeringsarbete sä att ett gemensamt och praktisktanvändbart klassificeringssystem för den svenska arbetsmarknaden kan utarbetasinom överskådlig tid? Denna anhållan bordlades. Nr 101 § 6 Interpellation nr 182 ominrättande av ett kulturarkiv 24 oktober1972 Ordet lämnades på begäran tiU -------------------- FruMOGÄRD(m), som yttrade: överlämnades tiU Nordensregeringar frän presidium en framstäUning om inrättande av ettNordens kulturarkiv. Enligt framstäUningen skulle i ett sådant kulturarkivgenom utnyttjande av modern datateknUc kunna lagras all erforderlig informationpå kulturens alla fält, som denna skulle bli tillgänglig för alla ochenvar. Före överlämnandet frän presidium hadefrågan behandlats inom rådets kulturutskott, vilket förordat att frågan om ettkulturarkiv skuUe tas upp i samband med det vetenskapliga samarbete som ienlighet med rekommendationer från utvecklats meUan de nordiskaländerna. Enligt min mening skuUe ett fuUföljande av idén om ettgemensamt nordiskt informationscentrum, av i framställningen skisserat slag,kunna få mycket stor betydelse för och dess möjligheter att hävda sigkultureUt och vetenskapUgt. Det är därför av intresse att erhålla enredogörelse för frågans aktueUa läge. Mot bakgrund av vad jag här anfört anhålles om rUcsdagensmedgivande att tUl herr utbildningsministern få ställa följande fråga: Är herrutbildningsministern viUig att inför redogöra a) för sinuppfattning om möjligheterna att inrätta ett kulturarkiv, b) för vUkaregeringens åtgärder presidiums skrivelse i denna sak harföranlett och kan föranleda, samt c) för vilkakontakter med de övriga nordiska länderna som förekommit angående denna fråga? Denna anhållan bordlades. § 7 Interpellation nr 183 ang. centrumbyggnaderna viduniversitetsområdet i Ordet lämnades pä begäran till Fra MOGÅRD(m), som yttrade: saknar ännu ettantal nödvändiga försörjningslokaler. Planerna på uppförande av de s. k.centrumbyggnaderna har utvecklats långsamt. Maj:t kungl.byggnadsstyrelsen i uppdrag att revidera det dä föreliggande lokalprogrammet för matsal, studentkårslokaler, bibUotek m. m. vid Frescatiuniversitetet i enlighet med en inom utarbetad promemoria. I denna promemoria föreskrevs bl. a. att arbetet skulle bedrivas "med största skyndsamhet". Utredningsarbetet igångsattes och i enlighet med vad som föreskrivits redovisades utförda utredningar och därav föranledda förslag 10 successivt. Den 24april 1971 förelåg samtliga erforderliga lokalprogram utarbeta- Nr 101 I en tiUKonungen inlämnad skrivelse, daterad , sitt reviderade byggnadsprogram för - nybyggnaderinom Frescatiområdet för bibhotek m. m. och för studentkårslokaler ochrestaurang m. m. 1 skrivelsen hemställdes vidare att Kungl. Maj:t måtte uppdraåt styrelsen att färdigstäUa förslagshandhngar för de föreslagna nybyggnadernaoch bemyndiga styrelsen att fortsätta projekteringen för Kungl.Maj:ts prövning av förslagshandlingarna. Maj:t har ännu inte kungjort något beslut ianlednmg av skrivelsen. Mot bakgrund av vad jag här har anfört hemstäUer jag omkammarens medgivande att till herr statsrådet få stäUa följande fråga: Är herr statsrådet beredd att inför kammaren ge enredovisning av i vilken takt han fmner det lämpligt att det fortsattaplaneringsarbetet beträffande centrumbyggnaderna vid universitetsområdet iFrescati bedrives? Denna anhållan bordlades. § 8 Interpellation nr 184 om åtgärder för att bereda äldre och handikappade sysselsättning Ordet lämnades pä begäran till FruMARKLUND (vpk), som yttrade: Såväl dagstidningarna som, inte minst,fackförbundspressen lämnar i ökande grad uppgifter om utslagningen av äldreoch handikappade ur produktionsprocessen. kommunisterna harredan för flera år sedan rest kravet på ett lagfäst skydd för den äldrearbetskraften. I en motion vid årets riksdag utvidgades kravet tiU att gäUaäven handikappade. I sädana sammanhang bmkar från regeringshåll anföras atttiden inte är mogen för att tillgripa lagstiftningsvägen, att arbetsmarknadensparter bör kunna finna lösning på dessa problem etc. Framför allt har det päsistone hänvisats till de av vårrUcsdagen 1971 antagna s. k. äldrelagarna.Särskilt nämns lag om åtgärder för att främja sysselsättning av äldrearbetstagare på den öppna arbetsmarknaden. Man hänvisar därvid tiU de s. k.anpassningsgrupperna, som har varit verksamma i vissa delar av landet sedan1970 och som enligt utredningen rörande den skyddade sysselsättningen syftartiU att anpassa arbetsuppgifterna till befintlig och nyanställd arbetskraftsförutsättningar. Det vore av värde om en redovisning lämnades över vunnaerfarenheter av äldrelagarnas tillämpning och vUka effekter de fått och kan väntas få, vidare om anpassningsgruppernas verksamhet och resultaten av deras arbete. Kan exempelvis uppgifter lämnas om antalet äldre och handi kappade som genom äldrelagarnas tillämpning respektive anpassnings gruppernas verksamhet beretts arbete på den öppna arbetsmarknaden? Ett kvartal har gått sedan de nya formerna infördes för ersättning till 11 Nr 101 företagen för sysselsättning avarbetare i halvskyddad sysselsättning. Tisdaeenden " stort intresse att kunnaavläsa tendenserna från tillämpningen av de 24 oktober1972 " formerna för detta stöd. -------------------- Deinledningsvis gjorda hänvisningarna tUl en ökning av utslagningen frånföretagen talar för behovet av en skärpning och komplettering av äldrelagarna,lUcsom om behovet av deras utsträckande tiU att även gäUa handikappade. Åtgärderi denna rUctning bör vidtas utan tidsutdräkt och utan att ytterligareutredningar avvaktas. Med hänvisning till det anförda får jag hemstäUa omkammarens medgivande att tiU herr inrikesministern få rikta följande frågor: VUl statsrådetlämna en sammanfattande redovisning av vunna erfarenheter från tUlämpningen aväldrelagarna, anpassningsgruppemas verksamhet och åtgärder i övrigt i syfte attbereda äldre och handikappade arbete i öppna marknaden? Hur serstatsrådet på frågan om en skärpning av lagstiftningen i syfte att bereda äldreoch handikappade sysselsättning, och kan förslag i sådan riktning motses? Denna anhållan bordlades. § 9 Interpellation nr 185 ang, miljövårdsanläggningar inomjordbruket Ordet lämnades pä begäran till HerrJOSEFSON i Ärrie (c), som yttrade: Fr, o, m, innevarande budgetär kan statligtbidrag utgå till mUjövårdsinvesteringar i jordbruket. Bidraget utgår av investeringskostnaderna. Därmed har jordbmket i princip fåttsamma bidragsmöjligheter som industrin. Medel anvisas ur anslaget för bidragför jordbrukets rationahsering. Detta anslag har i årets budget beräknats såatt miljövårdsbidrag skaU kunna lämnas med sammanlagt 2 mUjoner kronor. Bidragsbestämmelserna trädde i kraft den I juh och redanden förelåg enligt lantbruksstyrelsens sammanställning ansökningar päomkring . Sannohkt kommer ytterligare ansökningar attmedföra att medelsbehovet under budgetåret kommer att uppgå till ett beloppdubbelt så stort som det anvisade. Det är också väl dokumenterat att det inom jordbruketföreligger ett stort behov av investeringar i miljövärdsanläggningar, vilketframgår bl. a. av yttrande i anslutning tih propositionen 79år 1972. Det är därför enligt min uppfattning angeläget att alla planeradearbeten kan komma till stånd, vilket också har betydelse för sysselsättningen. Enligt ett pressmeddelande av harregeringen för avsikt att föreslå dels att bidragsprocenten till industrinhöjs tiU , dels att ytterligare ställs tillförfogande för detta ändamål under innevarande budgetår. Med hänvisning till vad som har anförts i interpeUationenhemställer jag om kammarens tillstånd att till herr jordbruksministern få ställa 12 följande frågor: Avserregeringen att vidtaga åtgärder för att ytterligare bidrags- Nr 101 medel ställs till förfogandeför miljövårdsanläggningar inom jordbruket? Avserregeringen att föreslå en motsvarande höjning av bidragspro- ja centen tih mUjövårdsanläggningar inom jordbruket som det enhgt------- pressmeddelandet kommer att göras beträffande industrin? Denna anhållan bordlades. § 10 Interpellation nr 186 ang. taxesystemet för samtrafiktågbuss Ordet lämnades på begäran till HerrCARLSTRÖM (fp), som yttrade; har ett nytt taxesystem församtrafik tågbuss införts av SJ. Övergäng från tåg till buss räknas intelängre som en direkt förlängning av resan ens om resan hela vägen ombesörjes avSJ. BUjettpriset för bussträckan baseras därför inte på principen om endegressiv taxa för hela transporten utan pä tåg- och bussträckan var för sig.Detta höjer priset för resan. Busstrafiken har i betydande utsträckning kommit till somersättning för järnvägstrafik som lagts ner av lönsamhetsskäl. Det mäste ansesorimhgt att de resande drabbas av högre biljettpriser därför att SJ funnit detändamålsenligt att utföra vissa transporter på ett biUigare sätt. Missnöjet med omläggningen är stor inte endast bland denberörda allmänheten utan också bland SJ:s anstäUda. I personaltidningennr 19/1972 refereras ett möte med centrala företagsnämndeninom SJ. Omdömet om den s. k. snittaxan är hårt: "Den nya snittaxan isamtrafik tåg/buss är inte hedrande för SJ. Såväl kundernas som personalensnegativa inställning till systemet visar att det är angeläget med snaraåtgärder för att komma till rätta med problemet." I tidningsreferatet återges också det svar som SJ :sgeneraldirektör gav på kritiken mot snittaxan. Av det framgår att om systemetvisar sig omöjhgt är nästa alternativ som övervägs att införa helt skilda taxorför järnvägs- och bussträckorna. Med stöd av det anförda anhålles om kammarens tillståndatt tUl herr kommunikationsministern ställa följande fråga; VUl statsrådet medverka till att bussresenärer inteavkrävs extrabetalning vid samtrafik mellan järnväg och buss? Denna anhållan bordlades. § 11 Herr talmannen meddelade att enligt till kammareninkomna läkarintyg var dels sjukskriven den 17-27oktober och dels i sjukskriven den 17oktober . Erforderligaledigheter frän riksdagsgöromålen beviljades. § 12 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1721 av m. fl. om sysselsättningsstimulerande åtgär- 13 Nr 101 Nr 1722 av m. fl. den °'' 94nktnb 107? ' 1723 av m.fl. omsysselsättningsstimulerande åtgärder § 13 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framställts, nämhgen av Nr 265 () till herr inrikesministern angående behandlingen av ansökningar om svensktmedborgarskap: Anser statsrådet, att det är tiUfredsställande med ca 12månaders väntetid på behandlingen pä av sådana ansökningar, somtidsmässigt fyller kraven för svenskt medborgarskap, och ämnar statsrådetvidtaga några åtgärder för att minska eftersläpningen? Nr 266 () till herr civilministern angåendeinriktningen av länsberedningens arbete: VUka åtgärder har regeringen vidtagit i anledning av beslut den8 angående inriktningen av länsberedningens Nr 267 (vpk) tUl herr socialministernangående tidsstudier ochrationaliseringsåtgärder inom arbetslivet: Har statsrådet uppmärksammat förekomsten av tidsstudieroch rationaliseringsätgärder inom arbetslivet som utförts på ett för arbetarnasynnerhgen OtiUfredsstäUande sätt och ger detta anledning tiU något initiativfrån statsrådets sida, exempelvis framläggandet av förslag som ger skyddsombudoch skyddskommittéer ett avgörande inflytande pä tidsstudier? § 14 Kammaren åtskildes .