prot · FV0936 · 1972-12-31 00:00:00 — Med det anförda ber jug, herr tulmun, utt fä yrku bifulltill hemställun. Vad reservationen 2 beträffar kommeren annan företrädure för mitt parti att här ta upp en diskussion. () kort genmäle; inledde med att säga att huninte uccepterude den beskrivning uv .socialdemokruternus inställning i den härfrågun som hude lämnuts uv och mig. Det är klurt utt mun dåväntade sig utt frän talarstolen skulle tulu om, vilkensocialdemokraternas inställning är. Stär mun pä den länsbyråkrutisku eller denlänsdemokrutisku linjen? Men dettu tulade inte om. Tvärtom uppehöllhun sig vid utt refereru Svensku urbetsgivareföreningens inställning - jagförmodar att det var en tillfällighet att han valde -och den innebar att rikssynpunktemu skulle i frumtiden fä ullt störrebetydelse. Kommunsunimunläggningarna hade gett kommunerna störreplaneringsmöjligheter och därmed fanns det mindre utrymme för plunering pålänsnivå. Det är litet svårt utt kännu igen den bilden avverkligheten. Den regionala planeringen sköts ju av länsstyrelserna. Viefterlyser alltså fortfarande vilken socialdemokruternas inställning är.Arbetsgivareföreningens inställning är det kanske mindre intressant att fähöra här i kammaren. Sedan kom in på vad länsberedningen skallgöra och sude då utt beredningen skulle gå igenom oliku verksumhetsomräden. Men det är ju precis vud länsförvultningsutredningen och länsdemokrutiutred- ningen hur gjort! De har kurtlugt urbetsuppgifternu för en mängd 17 regionulu orgunsom finns i dug och diskuterat vilka uppgifter som gär utt föra över tiUfolkvuldu länsorgun. Jug blev därför ytteriigt förvänud när jug hörde herrÄdumsson tula om posten och telegrafen. Ingen har väl förutsutt utt lundstingenskulle skötu postväsendet här i lundet. Det var väl ändå ett helt irrelevantargument! Läget är att det finns två huvudlinjer, och vad skallberedningen göra om inte politikerna säger åt beredningen vilken huvudlinje denskall utgå ifrån? Skall beredningen konstruera en tredje huvudlinje, ellermenar man att beredningen själv skall bestämmu vilken huvudlinje som skallliggu till grund för urbetet på dettu område? () kort genmäle: Det unförande som här höll varfärgat av samma negativism gentemot länsdemokrutitunken som man är van vid attsocialdemokrater, åtminstone på riksplanet, visur så snart dessa frågor kommerupp. stödde sig bl. a. pä remissvaren i anledning betänkande och citerade med stor förtjusningArbetsgivareföreningens negutivu remissvur. Det må hun ju göru. Menredovisningen uv remissyttrundena över länsdemokratiutredningens förslag äringalunda fullständig genom uppräkning. Det är faktiskt sä attSvenska landstingsförbundet, samtliga landstingskommuner - med unduntug uv tre- och 135 av de primärkommuner som yttrat sig har tillstyrktlänsdemokratiutredningens förslag. Det är ulltså remissyttranden från de säutt sägu närmust berörda. Sedan är det alldeles givet, som ocksä vur innepä, utt här inte är frågu om utt lundstinget skall överta alla statligafunktioner. Jag har heller aldrig tänkt mig att post och telegraf skulle läggasunder lundstingen. Det är inte det frågun gäller. Vidure frägude om vi inte hur förtroende förvåru representanter i länsberedningen. Jo, vi har mycket stort förtroende förvår representant där, men beredningen styrs ju av de direktiv den fått, herrÄdamsson. En reprosentant i beredningen kan inte kräva att arbetet där skull gåi unnun riktning än vud direktiven unger. Och som jag sade i mitt tidigareanförande har länsberedningen inte fått i uppgift att inrikta sig på attförverkliga det länsdemokratiska ulternutivet. Sociuldemokruternu är negativa i detta fall och skjuterlänsberedningen framför sig som en skyddande sköld. Man kan säga uttsociuldemokruternu stod vid skiHevägen - liksom gjorde en gäng - efterdet utt länsförvultningsutredningen och länsdemokrutiutredning-en presenteratsinu betänkunden och 1968. Då hade man att väha, och om man då hade valtatt fullfölja länsdemokrutiutredningens principförslug hude vi nu vurit längtpä väg mot ett förverkligande av länsdemokratin. Men man vakle den undru linjeni stället. () kort genmäle; Jug hude väntut mig utt jug skulle fä vetu pävilku områden mun nu tänkte utt det skulle införus länsdemokruti. Det endu jugfick klurt för mig vur utt mun unsåg utt i vurie full post och telegruf skullehållas utanför. 1 övrigt hur mun inte gjort någru preciseringur. förutsätterutt man ändå menar utt det får bli länsberedningens uppgift utt övervägu påvilku områden inom helu det övrigu fältet som det är lämpligt utt införu denurbetsform som mun nu betecknur som länsdemokrati. vill man först bestämmu organisationen för hela områdetoch därefter diskutera det politisku innehållet och vilka områden som skallöverföras. Man säger att beredningen nu inte har möjlighet attöverväga det alternativ som motionärerna här förordar. Det har den visst. Denhur möjlighet att överväga alla alternativ, och den skall lägga fram förslagöver hela fältet. Här är det därför en fråga om vilket förtroende man hyser förde representanter man har i beredningen. Huruvida de åtnjuter sina partiersförtroende kan jag inte nu uttala mig om. Mun gör ett stort nummer av utt jug unfördeArbetsgivureföreningens remissyttrunde som ett exempel på den negutivuinställningen till dennu tunke. Jag föreställer mig utt bakomArbetsgivareföreningens uttalande ligger en bedömning av industrinsutbyggnadsmöjligheter i den utveckling som försiggår, och jag föreställer migatt yttrandet är ett uttryck för en väl genomtänkt uppfattning på det hållet.Jag sade uttryckligen att jag personligen inte ställer mig bakom detuttulundet, liksom inte heller mitt purti, men jug ville med detta exempel baruvisu utt mun kan se pä de här frågornu på oliku sätt. () kort genmäle: frågade återigen vilkauppgifter det är som skall föras över till de folkvuldu länsorgunen. Ju, fördet förstu står det i reservutionen 1 utt den regionulu sumhällspluneringenskull förus över - det är väl ett tydligt svur. För det undru hur ju bådelänsförvultnings- och lunsdemokrutiutredningen gjort en genomgång av vilkaarbetsuppgifter som lämpligen kan flyttas över till landstingen. Den saken behöverman inte diskuteru - det kun mun inhämtu genom läsning UV utredningurnusbetänkunden. kommer tillbaka till exemplet med posten.Det är uppenbart att ingen i utredningarna har förutsatt att postväsendet skallflyttas över till landstingen - det ingår inte i den regionala samhällsplaneringenatt administrera postväsendet. Det argumentet är därför helt irrelevant. Sedan kom det mest intressanta i inlägg,nämligen när han förklarade varför han hade åberopat : det var därför att industrins utbyggnadsplaner tulude motlänsdemokrutiulternutivet. Jug kan inte bedöma detta, men det är möjligenriktigt. Jag har emellertid inte unvänt det som urgument. Jug hur sugt utt manför utt kunnu öku människornus inflytunde över för dem viktigu beslut bör väljaden länsdemokrutisku linjen och inte den länsbyråkrutisku. Det tycker jug manfår göra oberoende av vilken effekt det har pä industrins utbyggnadspluner. HerrNORRBY i Äkersbergu (fp); Låt mig knyta an något till vad isitt huvudinlägg sude om den regionula samhällspluneringen och dess roll i detlänsdemokrutisku reformurbetet. Jug skulle viHu ge den här frägun en praktisktillämpning. Vi som utan förutfuttude meningur lyssnur päregionplunedebutten i hur upptäckt att denna handlar om mycketmer än regionplanen; den handlar om helu den regionulu utvecklingen i länet,och därmed hundlurden på ett gunsku intrcssunt sätt om länsdemokruti. En regionulpolitisk frågu - befolkningsutvecklingen - ståri förgrunden för regionplunedebutten. Allmänheten riktur in sin kritik motregionpluneorgunet, lundstinget, oberoende av om kritiken avser enregionplunefrägu som lundstinget hur unsvuret för eller om kritiken uvserregionulpolitisku frågor, frågor med anknytning till fysisk riksplunering ellertill unnun stutlig plunering. Allmänheten vill ulltså hu unsvurigu politikerutt vändu sig till när mun diskuterur regionulu utvecklingsfrågor. För denenskildu niänniskun är de olika planeringsinstrumenten av underordnat intresse;det är målet och resultaten som mun är intresserud UV, möjligheten uv utt vidullmännu vul utkrävu unsvur uv dem som hur unsvur för den regionulupluneringen. Dennu möjlighet hur mun inte i dug. Vid ullmännu vul kun munutkrävu ett direkt unsvar av dem som i ansvarur för regionplaneringenmen inte av dem som unsvurur för undru delur uv regionul utvecklingsplunering. Folkpurtiet i hur i ett uttulunde iregionplunefrågan den 17 junuuri i är berört den här kopplingen mellun olikuplunerings-instniment. Vi hur som utgångspunkt för det uttulundet lugt kruvetpå ett nytt förslug till regionplun. Vi säger utt det försluget bör utgå frånsummu untuganden beträffande befolkningstillväxten som det vilket läggs tillgrund för det regionalpolitiska handlingsprogram som kommer att antuunder 1972. Vi kopplar alltså regionplunedebutten till debatten om detregionalpolitiska hantllingsprogrammet. Vi påpekar utt det nu föreliggundercgionpluneförsluget bygger pä en befolkningsprognos som förutsätter en sästurk befolkningsökning utt den vurken är önskvärd eller trolig och utt denbefolkningsökning som rcgionpluneförsluget bygger pä dessutom skulle stå istrid med kravet pä balans i utvecklingen mellan landets oliku delur. Det äralltså en utpräglat regionulpolitisk frågeställning som vi hur måst kopplu ini regionplunedebutten för utt dennu skull få den buluns som de enskiklumänniskornu vill utt den skull hu. Vi tur ocksä upp de sociula och miljömässigamålsättningarna för regionplaneurbetet, och det är tlelvis frågor som ryms inomdet regionulpolitiska hanillingsprogrummet. Summu sak gäller de ekonomiskaförutsättningarna för planens tillämpning. Vi tur vidure upp frägun om större andel låghus,utbyggnaden av större bostadsonuädcn i etapper, och vi konstutcrur utt ettbetydande bostuds-hygguntle behövs. Allt dettu är frågor som i viss utsträckning hundläggs uvundru orgun än lundstinget. Vi uvvisur från folkpurtiet bestämt utt en strypning uvbostudsbyggundet skull användas som ett medel för att minska tillväxt.Vi gör det därför att en sådan strypning skulle leda till fortsatt bostadsbristoch sämre bostadsstandard för regionens invänure. Dettu är inte enregionplanefräga i sig, utan den har anknytning till det regionulpolitiskuurbetet. Vi konstuterur ocksä att en begränsning avbefolkningsökningen i Storstockholmsomrädet är ett gemensamt intresse förregionens invånare och landet i övrigt. Om en för hela landet balanseradutveckling skall bli möjlig beror dock i förstu hund pä åtgärder somstinuilerur sysselsättningen i undra delar av landet, och ansvaret för sådanaåtgärder ligger helt på regering och riksdag. Här har vi alltså en klarkoppling mellan olika delur UV den regionulu utvecklingspluncringen. mun ett steg vidure på dennu linje, ju, då kommer muntill det förslag som hur tugit upp i purtiniotionen 166 är 1972.Där föreslär vi utt lundstinget i försöksvis fär ettsumordnings-unsvur för den regionulu pluneringen i länet. En försöksverksamhetmed länsdemokrati är alltså det vi förordar. Om detta anför attdet komplicerar och försenar länsberedningens arbete. Därför säger herrFiskesjö för sin del nej till denna försöksverksamhet och till att praktisktpröva hur vi skall utveckla länsdemokratin här i landet. säger länsberedningens direktiv i och för sig inte nejtill åtgärder uv dettu slug. Där påpekus utt beredningens urbete inte börhindru utt partiella reformer genomförs under utredningsarbetets gång, närsädanu reformer frumstår såsom särskilt ungelägnu. Det är då utt konstuteru uttdet med hänsyn till de speciellu förhällunden som råder i ärsturkt motiverut utt ge länsdemokrutin en vidgud innebörd just i dettu län. Härfår ulltsä folkpurtiet ensumt slåss för en bättre länsdemokruti i Stockholmslän. De särskilda förutsättningarnu i finnsgenom uti dellu lundstings urbetsuppgifter och resurser ur större än undrulandstings samt genom att dessa planerings- och samordningsresurser byggs ut isnabb takt för att skull kunnu fullgöru sinu tidigare åtuganden. Mun kun här ocksä konstuteru att den samordning somförekommer i av den regionala utvecklingen på nivåinternutionellt sett är gunsku unik. Därför ur det ungeläget utt läggu unsvuretför regionens sumluile utveckling pä direkt vulda politiker, dvs.lundstingsmän. Det är, som jug hur framhållit, uv särskUd vikt just iStockholms län. Denna samordningsuppgift skulle dessutom i pruktisk tillämpningkunnu vura ett bra underiag för länsberedningens konimunde förslag om generellavillkor för länsdeniokratins utveckling här i lundet. Med det unfördu, herr tulmun, yrkar jug bifull tillreservutionen 2 uv och mig själv vid KU;s betänkunde nr 8. Inledningsvis vill jag unslutu migtill de synpunkter som hur unfört beträffunde reservutionen 1. Det är ett relutivt märkligt sjiel som de borgerligupurtiernu hur givit sig in pä, när de i strid mot ull pruxis vill gå in ochbegränsa en pågående utrednings arbete. Inför den utsikten hur centerpartietgivit upp en egen välskriven partiniotion i dettu ärende och unslutit sig till folkpurtiets Nr 36 partimotion. Församlingen harblivit komplett genom att Onsdagenden frångått sitt ställningstagandeföregående år och vad partiet självt har 8 mars1972 unfört i sin egen motion 294,"den lillu blå", till årets riksdug. -------------------- utsikten utt kunnu tillfogu regeringen en näsknäpp viker de sukligu aemoK att Folkpurtiet försöker att fortsättasin frumgång i reservutionen 2, vuri folkpurtietkräver att hos Kungl. Maj:t skall begära "att, som ett försökmed tillämpad länsdemokrati, i gessamordningsansvaret för den regionala pluneringen". Här hur dockfolkpartiet blivit ensamt. Som motivering för sitt krav unger folkpurtiet attförslagets genoni-förunde är en förutsättning för utt kritisku synpunkter fränmedborgumu av det slag som i stor omfattning redovisats i regionplanedebatten iStockholms län skall kunnu effektivt påverku innehållet i den regionuluplaneringen. Argumenteringen hur uppreputs uv i Äkersberga här ikammaren. Det fuktisku läget är ju att man i harparallellt drivit dels en fysisk regionplunering uv lundstinget, dels enregionul utvecklingsplunering UV och kommunernu, och dettumuteriul hur redovisuts i Länsprogrum 70. Länsprogrum 70 hur untugits i relutivenighet, medan däremot regionplanen, som upprättats av , har möttsav en betydande kritik. föreslår alltså , för att kommu tillrätta med detta förhållande, att ansvaret även för den regionalautvecklingsplaneringen överflyttas till lundstinget. Jag hoppas utt kammarenursäktar om jag säger att jag har svårt att se logiken i resonemanget. Jag är intefrämmande för tanken utt pluneringsproblema-tiken i behöver sesöver ur sumordningssynpunkt för utt mun skall kunna undviku eventuelltdubbelurbete och för utt man skall rationuliseru och förenklu verksumheten. Förutt mun skull kunna fä ett effektivt resultat av detta måste man emellertidavvakta länsberedningens arbete. majoritet framhåller just att ensådan sumordning inte kan ske under pågående beredning av den principiellahuvud frågun om unsvarsfördelningen mellun stut och kommun. Detplaneringsarbete som pågår i präglas uv en sturk strävun bådehos och hos lundstinget utt undvika extru urbete och onödigasumhällskostnuder, och därför hur mun ett intimt sumarbete mellan planeringsenhetenhos och planeringsorgan. Sammansättningen avlänsstyrelsen med bl. a. de tre tunga landstingsråden på detta område bör ocksåvara en garanti för att onödigt arbete och onödiga kostnader undviks. Ävenfolkpartiet med sin pä andra områden dokumenterade väl utvecklade känsla förlandstingets finanser borde därför lugnt kunna avvakta länsberedningens urbete. sturtude sin verksamhet med nyautvidgade urbetsuppgifter och inom ett betydligt större verksumhetsområde än tidigure den . Det finns skäl att anta utt dess arbetsprogram är fulllecknut utun utt vi här i riksdugen behöver lägga pä ytteriigure urbetsuppgifter. Vi är väl ullu vurmu unhängure uv en folklig självstyrelse bäde pä konfmunul ochpä stutlig nivå. har ettutomordentligt värde, och vi bör se till utt den utvecklus och fördjupus. Detbör dock ske efter ett ordentligt utredningsurbete, där vi gmndligt analyseraroch belyser alla handlingsalternativ innan vi futtar beslut om förändringur idennu självstyrelse. Risken är unnurs stor för utt vi genom snubba ochogenomtänkta utspel skadar i stället för förbättrar självstyrelsens ställning iallmänhetens ögon. 1 dettu full skulle också ett bifall till reservationen 2innebäru att man kommer att ytterligare försena länsbeiedningens arbete ochalltså hindru en önskad utveckling av den folkliga självstyrelsen. Jag vill yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan. HerrNORRBY i Äkersberga (fp) kort genmäle: ställde frågun vurför detinte blev debutt om Länsprogrum 70 i men däremot sä myckendebutt om försluget till Regionplun 70. Det kun ju tänkas utt dettu har uttgöra med att regionplunefrågan handläggs av ett direktvalt organ --medan länsprogrammet sköts litet mer i tysthet. Det har aldrig blivitförutsättningur för summa breda offentliga debatt om det regionalpolitiskahandlingsprogrammet. På samma sätt är det tyst om undru väsentligu delar av denregionala utvecklingspluneringen; den är ju som mest intensiv i ,eftersom trycket här är hårdust. Mycket sker i tysthet med ytterst bristfällig samordning.Den högra hunden vet inte vud den vänstru gör. Ätt spuru på lång sikt är inteutt nu småsnälu med pluneringsinsatserna, utan det är att satsa pä en verkligtslugkruftig samordning av planeringen. Det kan man få, om man läggersamordningen på ett organ. Min känslu för länsdemokruti gör då att jagautomatiskt väljer lundstinget som sumordningsorgan och inte ,eftersom den inte är ett direktvalt orgun, även om dur sitter en del tungapolitiker. Dessu kun emellertid lugnt sittu dur, eftersom de inte kun blipetude uv väljarna vid nästa val i sin funktion uv länsstyrelseledumöter, mende kan bli det i egenskup uv lundstingsmun. Därför bör ulltså lundstinget ilänsdeniokratins anda vara samordningsorgan. Det är heller här inte en fräga om att försenalänsberedningens arbete, det är snarare tvärtom fräga om att påskyndalänsberedningens arbete genom att man då fär ett konkret underlag för viktigaställningstaganden. Det fär inte varu så att en kompakt opinion i Stockholmslän buru spelus över UV politikernu, utt mun stmntur i vud människornu säger.Vud dessu säger ur kort och gott; "Vi vill se regionens helu utveckling iett summunhung. Vi vill diskutera det hela oberoende av vilka instrumentpolitikerna arbetar med. Vi vill att ett enda orgun skull vuru unsvarigt förden regionala utvecklingen." Därmed har man uttalat sig för ettlänsdemokratiskt reformarbete uv det slug som vi förordur i folkparti-motionenoch i reservutionen 2. Jug tycker utt de argument här hur unförtpekar på att det förslag vi för fram är det riktiga, om mun verkligen hurlänsdemokruti som målsättning. påstår sig hu dennu mälsättning,men hun vill hu länsdemokruti först efter en läng och grundlig utredning, intemed hänsyn till de uktuellu missförhållanden som kan rädu. HerrWICTORSSON (s) kort genmäle; i Äkersberga säger attfolkpurtiet har en känslu för länsdemokruti och utt det är detta som gör uttmun vill starta en försöksverksumhet i . Dettu unsluter sig tillfolkpurtiets synpunkter i övrigt här i kammaren , när man säger sig viljaha en folklig självstyrelse och en förankring av besluten. 1 andra sammanhangvill mun hu besluten förunkrude i ett närdemokrutiskt system. Mot denna bakgrund och mot bakgrund av vad man sagt här ikammaren är det märkligt att mun inte presenterur någon form av synpunkter fränden länsdemokratiska församling som skall skötu dennu verksamhet, nämligenlandstinget. Det bör mun väl göru, när mun framlägger ett förslag omförsöksverksamhet med tillämpud länsdemokruti i . Inte i en endupunkt i urgumenteringen för dettu förslag pekar man på att det hur frumförtsönskemål från sida i dettu sammunhung. Mun hur inte ens velutkosta pä sig en utredning eller en remiss till . Det är kunskeonödigt utt påpeku för kammariedamöternu, att när utvidgningen uvverksumhetsuppgifternu för lundsting tidigure ägde rum, skeddedettu just efter frumställning från . Men här skull alltså riksdageni enlighet med förslug utun utt ens höra lägga pådetta ytterligare uppgifter. Jag yrkar fortfarande bifall till utskottets hemställan. i Äkersberga (fp) kort genmäle; replik tycker jag vurtulunde för hur mycket han hur lyssnut pä den debutt i där munkräver länsdemokruti. Den debutten hur ocksä förts i lundstinget, och det tordeicke vuru obekant för att lundstinget i en rud summunhung hurställt anspråk pä att få vura med och planera exempelvis fördelningen uvväganslugen i . Dur hur vi en uv de verkligt intressuntufelsatsningarna pä grund av en bristundc sumordning mellun olikaplaneringsinstanser, l-ör utt möjliggöru den konsekventu sutsning påkollektivtrafik som landstingspolitikernu kräver måste man på ett friare sättän nu fä förfoga över vägunslagen. Pä summa sätt kan mun peka pä andru områden därpluneringen ligger fel, vilket hur understrukits i en rad olika sammanhang,inte minst frän . Skolpluneringen är ett exempel, och det finnsundru. Just det förhällundet utt mun hur urbetut med oliku befolkningsprognoseri slutändan, i regionplaneförslaget och i det regionalpolitiska handlingsprogrammet,tycker jug är den särklassigt bästa belysningen uv bristen päplaneringssumordning. Ällu urgument tulur, herr tulmun,för ett ökut sumordningsunsvur hos lundstinget i beträffande denregionulu pluneringen. () kort genmäle: säger att mun i länhur urbetat med olika befolkningsprognoser för regionplanen och för länsprogrammet.Det är fel, . Del verkliga förhållandet är att det ursprungliga regionpluneförslagel upprälludes med utgångspunkt i det Frän båda intressenternas sidu är man klart Nr 36medveten om utt det slutgiltigu rcgionpluneförsluget kommer utt byggu Qnsdagenden på den befolkningsprognos som Länsprogrum 70 innehåller. Det motsuts- ggj-j 1972 förhållandesom försöker göra gällunde finns ulltså inte.---------------- Sedun tulur fortfurunde vuckert omlänsdemokruti, och 'idgaa lansjag kun i mångt och mycket instämmu pä dessupunkter. Jag vill att vi uemoKratt skall fä en utredning som belyser alla olikukonsekvenser uv dessu tvä linjer, och det är vud jug hur urgumenterat för.Sedan får vi, , ta en diskussion i sakfrågorna när utredningensbetänkunde föreligger. Men det finns inget motiv för utt ytterligare utvecklaförsöksverksamheten i . Det faktiska förhällandet är ju uttStockholms läns landsting är ett försöksområde när det gällerutvidgad länsdemokruti. Lät oss först avvuktu resultuten däruv. i Mulmö (vpk); Det hur fallit pä min lott utt hur deklureruden komnumistisku gruppens ståndpunkt i uniedning uv konstitutionsutskottetsbetänkunde nr 8. Principiellt hur kommunisternu alltid hävdat att valdaorgan är utt föredru som huvudmän för sumhälleligu funktioner framförbyråkrutiska organ. Senast vid riksdug hävdudes dennu princip i enkommunistisk purtimotion. Det är därför inte ulls självklurt att detta skulleföra oss samman med reservanterna i den aktuella frågan. Vi finner attdet är mänga kritiska synpunkter att rikta bäde mot utskottet och motreservanterna. Vi delur i mycket långu stycken reservunternas kritik mothela sättet att handlägga frägan om den regionala udministrutionen och tiessuppbyggnad. Sanningen är att det uldrig hur tillåtits förekomma någon verkligtförutsättningslös diskussion om landstingen visavi länsstyrelser.Länsförvultningsutredningen och länsdemokratiutredningen .ställdes aldrignågonsin mot varandru, Innun län.sdemokratiutredningen var klar ficklänsförvaltningsutredningens betänkunde gå ut pä remiss. När välläns-demokruliulredningen frumlades hude redun tvä ting inträffut som gjordeutt den redun i utgångsläget vur pruktiskt taget överspelud.