prot · FV0973 · 1972-12-31 00:00:00 — Därvid gäller det att bedriva forskning om metoder för attrestaurera och tillrättalägga både de miljöstörningar som har inträffat pågrund av den industriella utvecklingen och de störningar som har inträffat pågrund av att man tidigare hade otillräckliga kunskaper till följd av bristandeforskning. Detta är en del av den forskning som är angelägen. En annan del av forskningen är mera framåtsyftande,eftersom vi vet att den vetenskapliga och den tekniska utvecklingen kommer attfortsätta. Denna utveckling kommer att innebära att miljön och människornaockså kommer att exponeras för många nya miljörisker. För att icke göra omsamma misstag som har begåtts i det förgångna är det väsentligt att viverkligen ligger så långt framme som möjligt. Därför har vi i moderatasamlingspartiet ansett det verkligt befogat att bifalla de petita som kommitfrån och som gäller anslag lill den forskning som verket haransvaret för. Vi är medvetna om det besväriiga ekonomiska lägel, ochfrån moderata samlingspartiet har vi också tagit konsekvenserna av detta. Vihar, som påpekade i sitt anförande, föreslagit besparingar påett annat anshig, nämligen del anslag som finns för att tillgodose industrinsbehov av vatten- och miljövårdande anläggningar. Vafie sådant förslag kan i ochför sig diskuteras, men även när man skall väga anslagen till forskning motanslagen till andra ändamål måste man göra prioriteringar. Vi har valt attprioritera forskningen. Vi tror nämligen att de investeringar som så småningomkommer att framtvingas inom industrin för att man skall komma tUl rätta medmiljöstöringar kan bli lägre om man satsar på en målmedveten och, som vihoppas, framgångsrik forskning. säger att detta är ett slag i luftendärför att det inte finns pengar kvar. Jag är något förbluffad över detyttrandet, riksdag har ännu inte antagit staten för budgetåret1972/73, och del anslag vi här diskuterar är det anslag som skall börjaanvändas . Det vore märkligt om de pengarna inte skulle finnas.Det skulle innebära att budgetarbete bara är en chimär och jag äralldeles övertygad om att så inte är fallet. Jag är medveten om att det finns utomordentligt storabehov även på det område där vi föreslagit besparingar, men vi har å andra sidanäven gjort en avvägning mellan båda dessa ändamål, och vi har i del här fallet varitberedda alt prioritera forskningen. Jag vill uttrycka min tillfredsställelse över att i realiteten den utskottet såväl majoritet somminoritet är enigt om att man skall a iq-j-y angripasamordningsproblematiken för att få ett effektivt resursutnyll-------------- Jagkonstaterar atl våra önskemål i motionen 543 angående ett Miljovaidsjoisk-miljöforskningsråd i allt väsentligt har blivit tillgodoseddaav utskottet. mng, m. m. Det rör sig kanske om ett principielltställningstagande, men jag tror ändå alt det är ett ställningstagande som på siktkan få utomordentligt stor betydelse för hela utvecklingen på detta område. Jag ber alt med det anförda få yrka bifalltill utskottets hemställan. (vpk): fick den kommunistiska gruppen inte tillräckligtgehör för en motion om höjning av anslaget till miljövårdsforskning. fickvår motion sällskap med andra motioner, och mänskligt att döma blir det nu enmajoritet i kammaren för att ge naturvärdsverket de somforskningsnämnden ansett vara absolut nödvändiga. Det blir alltså enanslagsökning på utöver den höjning som departementschefengått med på. Jag har som jag anfört i mitt särskilda yttrande förståelse för kravet på återhållsamhet beträffande de statliga utgifterna, mensparsamhet med allmänna medel kan ibland vara en huvudlös politik. Vad mansparar på absolut nödvändiga forskningsanslag fill miljövården kan medborgarnafå betala om under andra rubriker och kanske under andradepartementschefer. Från kommunistiskt håll har vi yrkat på en rationellarefördelning av forskningsanslagen, I är yrkar vi t, ex, avslag på proposilionen48 i fråga om den del som avser medlemskap i , , och dess tillämpningsprojekt. Bidragettill ESRO för dessa ändamål beräknas för det kommande budgetåret fill 22,3miljoner kronor. I motion 953 angående försvarets organisation föreslog vi altdet utomordentligt kostnadskrävande arbetet med jaktversionen av Viggenprojektetskulle avbrytas. I jämförelse med sädana forsknings- och utvecklingsposter ärkostnaderna för mUjövårdsforskning utomordentligt anspråkslösa - även efter enhöjning till 19 miljoner. hade redovisat mycketstarka motiv för att begära del aktuella beloppet. Del överraskar mig att här höra påstå att man där inte vet vad. man skall göra av pengarna. Från naturvårdsverkels sida förklarades vid den här sessionens början att om inte pengarna beviljades skulle en rad viktiga forsknings projekt behöva strypas eller senareläggas. Enligt ett uttalande av forskningschefen skulle brist på anslag i första hand drabba forskning kring närsaltsproblematiken, dvs. kring de ämnen som bidrar till att våra sjöar växer igen. Det satsas nu hundratals mUjoner kronor på reningsverk, och det är dålig ekonomi att kommuner inte får den nödvändiga vetenskapliga och tekniska vägledningen för att göra dessa reningsverk effektiva. har det t. ex. blivit sannolikt atl fosfor spelar en mindre ödesdiger roll än kväve och 39 Miljö v år ds forskning, m. m. eventuelltvissa metaller för vattenförstörelsen, särskUt i skärgårdsvatten. Dessaerfarenheter kan få en avgörande betydelse för miljövårdsåtgärderna påtvättmedelssidan och i fråga om avfallsbehandling. När mUjövårdsforskarna begär anslag för fortsatta ochvidgade forskningar kan de visa på atl tidigare anslag givit utomordentligtviktiga resultat. I har det gjorts banbrytande upptäckter beträffandeDDT, PCB, kvicksilver, svavelnedfall etc. upptäckter som lett tillbegränsningar och förbud och som ulan tvivel haft mycket stor förebyggande betydelseför folkhälsan. Elt argument mot stora svenska satsningar har varit attdet forskas också i andra länder och att det bhr bUUgare att använda utländskaforskningsresultat. Men miljövårdsforskningen kan inte alllid ge universelltanvändbara resullat. Klimatförhållanden, jordens beskaffenhet,vattenförhållanden och andra omständigheter framtvingar ofta undersökningarsom inte kan göras i andra länder, och om de kan göras där, måste resultatenvärderas och modifieras för att vara tillämpliga här i landet. Dessutom är delju nödvändigt all vi har egna experter, även om vi i mångt och mycket kananvända forskningsresultat från andra länder, och för att få och ha en stab avexperter måste vi ha en egen kvalificerad forskning. Till de mest angelägna och mest penningkrävandeforskningsuppgifterna hör, som elt par talare har påpekat.Östersjö-problematiken. får ta emot uppskattningsvis 1,2mUjoner ton syretärande material. lär svara för nära hälften av dettaavfall. Djurlivet håller på att dö ut. På djup finns praktiskt taget inget djurliv kvar syret har tagit slut. Om målet skall vara atthålla de djupare vattenskiklen i syresatia, krävs förslås inte baraforskning, ulan det krävs också snara internationeUa åtgärder. Halterna av DDToch PCB i fiskområden i är höga. Innan man kan diskutera motåtgärderkrävs det mer vetande om de processer som leder till nuvarande förhållanden.Utvecklingen i är också oroande, och värre blir den om denindustriella expansionen utefter kusten får fortgå ohämmat. Grustäkter under grundvattenytan utgör ett växandeproblem. Grus-brylningsindustrin i tar ut ca 45 miljoner kubikmetergrus och omsätter i mnt tal I miljard kronor. Miljardbeloppet ger entankeställare. Om del sätts i relation till hela det belopp som ges tillmUjövårdsforsknmgen, blir kontrasten halsbrytande. Vi kan göra samma jämförelse när det gäller avlopps- ochslamfrågor och reningsteknik. Anslagsutvecklingen för forskning rörande avloppsrenings-och slamfrågor har varit jag lar siffrorna ur naturvårdsverketsforskningsnämnds petita - 1968/, 1969/,1970/och 1971/. Satsningarna på rening avkommunala och industriella avfall kostar, som jag sade förut, hundratalsmiljoner kronor . Utvecklingen går mot kemisk rening, som producerarökade slammängder av varierande kvalitet. Man räknar här med alt en 5-procentigtorrsubslanshall i slammet kommer atl resultera i att vi fårslammängder i storleksordningen . Risker för allvarliga felsatsningar föreligger om inte etttillräckligt vetandeunderlag finns, säger forskningsnämnden. Det kan t. ex.inle anses klarlagt under vUka omständigheter man bör tUlgripa fosforreduklioni avloppsvatten, och är det oklart vUket fällningsförfarande som äratt föredra. Frågorna om volymreduktion av de stora slammäng-derna genomavvatlning är brännande aktueUa, liksom också en vidgad förståelse förförutsättningarna för omhändertagning av avloppsslam. De undersökningar som man planerar gäller tungmetaller ochandra mUjöfarliga ämnen i slammet, spillolja och barkavfall. Man planerar ocksåundersökningar om soptippsföriäggning och samkomposlering. För all forskning omavloppsrenings- och slamfrågor och reningsteknik begär man en höjning avanslaget från till 1,3 miljoner. Det är verkligen en mycketanspråkslös höjning för etl utomordentligt viktigt område. Jag skall inte gånärmare in på detaljer här. Jag vill bara yrka bifall till utskottetshemställan - alltså lill de 19 mUjoner som forskningsnämndhar begärt. Miljö vårds forskning, m. m. Jag har visserligen läst i en av våra kvällstidningaralt redan har voterat i den här frågan och gett regeringen ettgmndligt nederlag, men jag har kanske inle följt med lika bra som den tidningenhar gjort, för mig veterligt har vi ännu inle voterat i frågan. Jag kan förstå att utskotlsmajoriteten tycker att jag ären utomordentligt otacksam person som inte med öppen famn och stor glädje laremot den här föreslagna gåvan på . Man bör ju kännatacksamhet mot alla goda gåvors givare, men jag gör inte det. Regeringen har gjort en totalbedömning av del ekonomiskaläget och mol den bakgrunden byggt upp en budget. Vi har bedömt hur mycketpengar vi kan anvisa till forskningen i stort. Forskningsråden har begärt enökning på ; regeringen har ansett sig kunna gå med på enökning med 42 miljoner. Jag vågar påstå, , alt alla forskningsrådhävdar bestämt atl de behöver de pengar som de begärt, att del är absolutnödvändigt och att det finns starka motiv för det. Ingen vågar väl påstå altnaturvårdsverkets forskningsnämnd har högre moral och högre status än andra avdet skälet alt den har med jordbmksdepartementet alt göra, utan man får utgåfrån att alla forskningsnämnder bedömer sin situation och sinbudgetframställning på samma vederhäftiga sätt. Men det har inte varit möjligtatt tillgodose alla krav på forskningen. Jag har gjorl en totalbedömning av minhuvudtitel och gjort en angelägenhetsgradering av de olika posterna. Om jaghade ansett att jag skulle kunna föreslå en höjning av anslagen under minhuvudtitel med 5 mUjoner kronor, är del inle alls säkert alt jag hadeföreslagit en höjning med 5 mUjoner av anslaget till miljövårdsforskningen jag kanske hade ansett mig böra föreslå höjning av andra anslag i minhuvudtitel. Eftersom jag inte ansåg mig kunna öka totalbeloppet och inte hellerminska på andra poster i min budget, föreslog jag en ökning med 1,5 mUjoner,dvs, gott och väl samma ökning i procent som . Den som är en smulaminnesgod kan göra det intressanta konstaterandet att ansåg varkenfolkpartisterna eller all det samhällsekono- Nr 73 miska läget tillät att vi gicklängre än vad jag då hade föreslagit man den ansåg alt del var ell tillfredsställande förslag, och man måste ta hänsyn lill det samhäUsekonomiska läget. ----------- samhällsekonomiskaläget som en smula bättre än deras vänner i den -" ' borgerligaoppositionen gjorde och föreslog en ökning med 1 miljon ' g' kronor. såg inget samhällsekonomiskt läge över huvud Det intressanta har alltså inträffat att när jag harföreslagit ungefär samma procentuella höjning som har alla de borgerligapartierna och kommunisterna bjudit över med . somman nu går ut och säger atl vi måsle tillsätta en parlamentarisk besparingsberedningi det här landet för att komma till rätta med statsutgifternas ökning och attvi måste iaktta större sparsamhet inom den offentliga sektorn föreslår man enhöjning med på den här punkten! Jag hoppas att behöver vara med i den besparingsulred ningen. Även om vår förre statsminister lärde atl manskall tillskriva politiska motståndare äriiga avsikter, tillåter jag mig varaen smula skeptisk och misstänksam mot den generositet som oppositionen visar iden här frågan, eftersom man inle har berättat hur ökningen skall finansieras. När jag lyssnade på i Skegrie fick jag delintrycket och det var väl meningen atl vi skulle få det intrycket att denenda forskning som bedrivs på miljövårdsområdet är den forskning somfinansieras genom forskningsnämnd. Så är inte alls fallet,utan detta är bara en del av den forskning som bedrivs. Det framgick också avherr Mossbergers anförande. Jag vågar påstå att vi verkligen har sattmiljöforskningen mycket högt vid angelägenhetsgraderingen. Det har vi gjortdärför att forskning är av grundläggande betydelse för miljövårdsarbetet. Vihar funnit det nödvändigt med stora satsningar för att man skall kunna lösa desvåra mUjöproblemen. har ökningen varitmycket kraftig. Den del av forskningen som administreras avnaturvårdsverket kostar 12 miljoner, och jag föreslåren höjningtill 13,6 miljoner. Det innebär en fördubbling av anslagen . I denforskning bedriver ligger tyngdpunkten påvaltenvårdsforskning, mUjögiftsforskning osv. Här har också nämnts av herrTakman vilka resultat forskningen hitintills har givit t. ex. beträffandekvicksilver. När det gäller PCB som miljöfara har vi varit ett föregångsland ifråga om forskningsinsatser. När det gäller svavelföroreningarna och deförsurningsproblem som är förknippade med dem har vår forskning väckt internationelluppmärksamhet. Vi har inför salsal ganska myckel. Vihar gjorl en speciell undersökning som vi har anvisat särskilda pengar till,och den undersökningen skall presenteras vidare på . Man måste alltså bedöma den här forskningen totalt och se hur mycket somsatsas på alla andra områden. 42 en hel lista av alla deinstitutioner, organ och myndigheter som bedriver forskning,som anvisar medel till forskning osv. Lägger man samman allt detta finner manatt del inte är 12 miljoner utan 35 miljoner som vi anvisar lill forskning pådet här området. Sedan kan man lill all den forskning som bedrivs vid högskoloroch i kommittéer lägga den forsknings- och undersökningsverksamhet som bedrivsvid våra statliga laboratorier. Vi har undersökningslaboraloriet ochomgivningshygieniska avdelningen vid , vi harundersökningsavdelningen vid livsmedelsverket, havsfiskelaboratoriet ochsötvaltenslaboraloriel. Kostnaderna för den här forskningen uppgår nu till 5miljoner kronor. Man kan alltså säga att det inte är visatsar på mUjövårdsforskning, utan 40 miljoner. Sedan bedrivs ju en mycket omfattande forskningsverksamhetvid universiteten och högskolorna. Det gäller både grundforskning och tillämpadforskning. Man kan få en uppfattning om den här verksamheten, om jagsäger atl vid tekniska högskolan i redovisas 370 forskningsprojekt,små eller stora, på detta område och vid tekniska högskolan i och viduniversitet 142 olika projekt. Man kan få en bUd av anslagsutvecklingen om man jämfördagens anslag med vad naturresursutredning skrev i sitt betänkande ommiljövårdsforskning . Man föreslog där en sådan utveckling avforskningsanslagen alt vi /72 skulle använda 24,5 miljoner kronorpå forskning. Enligt den sammanställning jag nu har gjort har vi alltså kommitbetydligt längre än vad den utredningen föreslog och överskridit det med ca 10miljoner lägger jag till forskningen vid laboratorierna har vi överskriditdet med . Det är alltså den totala miljöforskningen, mina damer ochherrar, vi skall diskutera och inte bara den viktiga del som administreras avnaturvårdsverket. säger i Skegrie och flera andra avoppositionstalarna atl man inte kan genomföra ens de projekt man har i gång.Jo, del kan man visst göra. Och de projekt som pågår år ju inga eviga projekt.Forskning är inget självändamål. Projekten blir färdiga, och dä har man nyaprojekt att ge sig på. Här har nämnts Öslersjöforskningen. Där pågår förnärvarande 225 forskningsprojekt. Det är klart att de inte kan få hålla påevigt, utan vi vill ha resultat av dem, och del får vi. Så fort ettforskningsprojekt är färdigt börjar man med någonting annat. Får jag också rätta en felaktig uppgift som iSkegrie lämnade då han påstod att forskningsanslaget lill hademinskat 1971/72. Det är inte alls med sanningen överensstämmande. Budgetåret1970/71 satsade vi 10,8 miljoner, 1971/72 12,1 miljoner och satsar vi 13,6miljoner. Det har alltså inte skett någon minskning. Men låt mig återgå till Öslersjöforskningen. Är 1968 ficknaturvårdsverket i uppdrag dels att inventera och samordna den pågåendeforskningen i i samarbete med vissa myndigheter och institutioner,dels atl föreslå ytteriigare forsknings- och undersökningsuppgifter. År 1969fick regeringen ett förslag som hade utarbetats av , och detvar kostnadsberäknat till . MUjövårdsforskning, m. m. Miljö vårds forskning, m. m. förnärvarande på Öslersjöforskningen, dvs, dubbelt så mycketsom då hade beräknat. Insatserna är alltså mycket större änvad man tidigare hade räknat med. i Skegrie talar om att vi satsar väldigabelopp på praktiska miljövårdsålgärder inom den gamla industrin, som hartillkommit innan mUjövården var upptäckt och som måsle göra någonting föratt komma lill rätta med föroreningsproblemen. Vi har satsat flera hundramUjoner på det, men i Skegrie menar atl vi borde ha satsat påforskning på det här området för atl se vad som kan göras. Får jag berätta, attför att skaU kunna följa effekterna av de här väldigt storainvesteringarna inom industrin har det, enligt beslut av regeringen i början avmars, fåll överskrida sitt anslag med . har fåttköpa värdefulla tekniska apparater till undersökningens och forskningens tjänstjust för all följa utvecklingen på detta område. tog upp frågan om avfallsforskningen. Jag vUlbara meddela henne att vi nu har inrättat en särskild tjänst föravfallsforskning vid , Anslaget till den forskning som tidigare bedrevspå det här området gick från forskningsnämnd, men kommeranslaget i stället atl gå på ordinarie stal. Del är sompå del sättet frigörs för annan forskningsverksamhet. Den frågan har man alltsåtänkt på. När del gäller just avfallsforskningen, som fm togupp, vill jag erinra om all för nästa budgetår satsar vi ändå påden; del är staten och industrin som skall göra det tillsammans. Denverksamheten ser jag som en inledning tUl ökade forskningsinsatser på det härområdet. Den snabba utvecklingen inom miljöforskningen haråstadkommit en stor splittring. När vi 1968 inrättade naturvårdsverketsforskningsnämnd var det för atl samordna forskningen, och det skedde också ensamordning. Men miljövårdsforskning har bUvit elt väldigt populärt ämne, ochelt populärt ämne får stor anslutning. Många institutioner beviljar anslag tillmiljöforskning, många forskare vUl ägna sig åt den. Utvecklingen har alltså påen gett en enorm mängd forskningsinsatser på många, många områden,och därför har det blivit en sådan här stor splittring. Det resonemang som majoriteten för om splittringen påforskningens område innebär i själva verket alt man erkänner att vi inte heltoch fuUl och rationellt utnyttjar våra resurser. Det borde rimligtvis ha lettlill att man först avvaktar samordningsutredningen för atl se hur del liggertill, för att se om vi kan vinna ul mer av de resurser vi anvisar tillmUjövårdsforskningen. Vi kan säkert åstadkomma större effektivitet, bådetekniskt och personeUl, genom samordning av den här splittrade verksamheten.Och vi har faktiskt skyldighet att göra del. Vi har skyldighet att granska all samhälleligverksamhet. Inget område kan befrias från en sådan granskning. Som jag sadeinledningsvis har forskningen i allmänhet fått finna sig i en hård granskningoch prutning det gäller exempelvis den medicinska forskningen och ingen kangöra gällande, herr lalman, all miljöforskningen Ugger sämre tUl än annan Jag har ju haft förmånen att tUlhöra rält länge,och jag har upplevt hur olika forskningsområden har kommit i fokus och fångatintresset inte bara hos forskare och mslitutioner ulan även hos riksdagsmän.Miljöforskningen är nu i fokus, och den har fått en verkligtkraftig uppmstning . Det är aUtså della intresse som har letttUl en splittring av verksamheten, och därför måste vi utreda och undersöka omvi kan samordna forskningen och vinna ut mer av den. När jag har gått tiU och begärt det här anslagetlill mUjöforskningen har jag naturligtvis utgått ifrån att del sammanlagdaanslaget till forskningen på alla de områden som jag här har nämnt medger enmycket omfattande forskningsverksamhet. Hade jag inte ansett att del anslag jagbegär skuUe ge tUlfredsstäUande resultat, hade jag självfallet gjort en annanprioritering. Man kan inte, herr talman, som den av mig i början citeradekväUslidningen säga att mUjövården inle kan behandlas som vilken budgetpost somhelst. Miljövården skaU behandlas som alla andra samhällsfrågor, och man måstekritiskt granska och pröva även de anslagsäskanden som kommer från det hållet. Jag vågar påstå att om vi jämför vårforskning internationellt, så ligger vi mycket bra till. menade oftast som argument mot anslagshöjning säger att vi skaU utnyttja resultatav internalioneU forskning i större utsträckning. Men det är svårt att göradel, anser han, därför alt förhåUandena är så oUka i olika länder. Det är klartatt något Ugger del i att en viss forskning måste ske på ort och ställe, menmycken mUjöforskning kan med fördel ske internationellt så atl man kan delaerfarenheterna. Hen nämnde Öslersjöforskningen, Jag kan inte finnanågot område där internationell forskningssamverkan är inte bara sä behövUgutan så viktig och så nödvändig som här. Det pågår också ett mycket intensivtsamarbete mellan de stater som är intresserade av , och de svenskainsatserna kan mycket väl mäta sig med de insatser som görs från annat håll, Intemationell samverkan pä forskningens område kommerocksä att bU en viktig fråga på . Det är alldelesuppenbart att alla små stater och vad man än säger är också en litenstat på det här området måste utnytfia internationell forskning. Det måsteman alltså ta hänsyn till då man begär anslag tUl forskning. Miljövårdsforskning, m. m. HerrKRÖNMARK (m) kort genmäle; Man bUr kanske delvis Utet konfunderad närman lyssnar tiU jordbmksministern. Han talar själv om att han inte känner sigtacksam, och vi som har hört på honom kan konstatera atl han därtill ärirriterad. Man kommer att länka på en annan stor man, nämligen , somen gång sade; Rubba icke mina cirklar! Men vi i utskottets majoritet har bara utövatvår gmndlagsfästa rätt att göra korrigeringar i förslag från regeringen. Denrätten har vi, och den tänker vi utnyttja. Vidare menar statsrådet atl vi i moderatasamlingspartiet skulle vara samhäUsekonomiskt lättsinniga. Nr 73 rikligt var vi icke med på enhöjning av anslaget i den utsträckning som Torsdagenden '' i - n som jag sade redan i mitttidigare anförande jag hoppas 4 mai 1972 '' jordbruksministern lyssnade till det föreslår vi motsvarande Miljövårdsforsk ning, m. m. besparingar.Vår motion är samhällsekonomiskt fullkomligt neutral gentemot regeringensproposition, men vi lyckas i alla fall få det hår ökade anslaget lUlforskningen. uttalar förhoppningen att jag skulle slippa sitta ien kommande besparingsutredning. Det hoppas jag också, men om så illa skullevara skuUe det arbetet gå helt i linje med vårt partis politik i den härfrågan. När man lyssnar till jordbruksministern här verkar det somom han vore en helt annan person än den jordbmksminister som för sedanpresenterade det socialdemokratiska miljövårdsprogrammet. Då skulle det görassatsningar, då var det angeläget - fullt riktigt - med insatser från samhälletssida på miljövårdsområdet.