prot · FV09140 · 1972-12-31 00:00:00 — Ett sådant förslag skulleonekligen ha varit möjligt att ta mer på allvar än det nu föreliggande. I marginalen bör man dock notera att vi redan har vissamöjligheter att via parlamentariker använda resurser. sitter i och i Bäckmora,båda vad jag vet förträffliga i sin verksamhet. I verkets styrelse sitter ocksåen i , inte okänd moderat. Kanske kan man förmoda att hanskulle kunna utnyttja sin position i det här verkets styrelse för att höjaeffektiviteten i den statliga förvaltningen. Visserligen är denna idenna sin roll tiUsatt av regeringen, men det kan väl inte göra trovärdig som företrädare för åtrainstone en moderat sparsamhet. Det intressanta i den moderata motionen ligger eraellertidi dess ekonoraiska raotiveringar för en parlamentarisk besparingsutredning. offentligasektorn har växt så starkt, säger man, att speciella åtgärder nu måste tas tillför att få en kontroll på utvecklingen. Är det då sant att den offentligasektorn har vuxit? Ja, onekUgen ligger det rätt mycket större andel av degeraensarama resurserna inom de offentliga områdena jämfört med för exempelvisett decennium sedan. Men är den växande offentliga verksamheten av sådan naturatt den kan kontrolleras eller ens bedömas utifrån gängse revisorsynpunkter ochbesparingsresonemang? Vad innehåller den offentliga sektorn för något? Ja, hithör bl. a utgifterna för våra folkpensioner. Kan en parlamentariskbesparingsutredning göra några insatser för att skära ned de statligautgifterna på det området? Vill raoderata saralingspartietskära ned på statens utgifter här, är det fråga ora en ren politisk ståndpunkt.Den får nog raoderaterna vara så vänliga att ta själva utan att försöka hukasig bakom förment "objektivitet" som ett statligt verk skulle kunnabidra med. Till den offentliga sektorn hör också det statliga stödettill våra komrauner. Kan en parlamentarisk besparingsutredning skära ner påstatens utgifter på den punkten? Ja, den skulle kunna det, ora raoderaterna raenar att enstatlig revision kunde gå in och dirigera våra koramuners verksamhet. Är detdet viU ha hjälp med genom att vädja om en parlaraentariskbesparingsutredning? Vill raan det inte, ja, då är det ju bara att ta politiskståndpunkt och här i kammaren begära en nedskärning av anslagen. Något tredjealternativ finns inte. Fältet ligger fritt. Lägg ni gärna frara sådana förslag,men något stöd från socialdemokraterna koramer ni inte att få. Till den offentliga sektorn hör också det stöd sora nu gestill vårt näringsliv. Skall en statlig besparingsutredning gå in och granskahur företagen använder sina statliga lån och sina statliga bidrag? Gärna förmig, men är raoderaterna raed? Nej, herr talman! Allt tal om att den offentliga sektornsexpansion kan stoppas genora en parlaraentarisk besparingsutredning saknargrund. Visst kan vi skära ned på den statliga verksamheten, men skall vi göradet så gäller det att ta politisk ståndpunkt och inte gömma sig bakom fagerttal ora besparingar. Jag har roat mig med att litet grand studera vad statenegentligen tagit i anspråk av de samlade resurserna . Ytligtsett har den statliga sektorn ökat sin andel från av BNPunder 1960-talets början till vid decenniets slut. Så långtverkar det som om raoderaterna har rätt. Men tränger man djupare in isararaanhangen skall man finna att de helt dominerande krafterna bakom dennaökning ligger i att de statliga överföringarna har ökat så kraftigt. Över denstatliga budgeten tas pengar in för att sedan skickas vidare till olikaområden, där vi på grund av politiska värderingar ansett att de gör mesta nyttan.Det är pengar till folkpensionärer, barnfamiljer och till de ungas utbildning.Det är pengar som går från staten till landets fattigaste kommuner för attmänniskorna också där skall kunna få del av en dräglig koramunal standard. Kanen revisor i denna sin egenskap på något som helst sätt bidra till att finnabesparingsåtgärder? Räknar vibort alla dessa utgifter, dvs. pengar som det är raeningen att raänniskornasjälva skall få använda, såsom folkpensioner och barnbidrag, och räknar vi bortdet som vi i andra sararaanhang säger att den koraraunala självstyrelsen heltpå egen hand skall sköta om resurserna till vårt utbildningsväsende är ettbetydande exempel ja, då har faktiskt den statliga andelen av dengeraensarama kakan hållit sig , Den statligasektorn utom dessa transfereringar har bara följt utvecklingen avbruttonationalprodukten. Under /63 använde staten själv för sinverksamhet av bruttonationalprodukten. därefter framtill /70 det senaste budgetår från vilket jag kunnat få frarauppgifter har sifferserien varit , , ,12,, 1 , och . Arguraentet att detär nödvändigt att spara för att den statliga sektorn expanderat för starkt ärinte sant det är felaktigt helt enkelt. Men visst kan vi göra besparingar på övriga sektorer. Vihar ju försvaret, polis- och rättsväsendet. Tror någon att det på dessa områdenfinns någon större entusiasm i det moderata sparsamhetsgänget? Det finns all anledning att ta frågorna om rationalitetoch sparsamhet inom statsförvaltningen på allvar. Men att ta dessa frågor påallvar är något helt annat än att yrka på en gemensam utredning av riksdagsmänoch tjänstemän inom . Genora den raycket intensivaverksarahet sora redan pågår inom för att bygga upp ettprogrambudgetsystem inom den civila statliga sektorn kommer inom kortatt få tillgång till styrraedel så att vi kan göra den insats vi soraparlaraentariker bör göra att fastställa målen för verksamheten och attkontrollera att myndigheterna gör sitt bästa för att nå fram till dessa mål.Över detta har vi alltså redan en viss parlamentarisk insyn i våra ämbetsverk,bl. a, i det verk som har att genomföra dessa rationaliseringar. av dessa parlamentariker. Låt oss hoppas att han klarar sin uppgift. , herr talman, yrkar jag bifall tillfinansutskottets hemställan i dess betänkande nr 40. HerrBRUNDIN (m) kort genmäle; invändningar av, som han säger,konstitutionella skäl, kan jag inte rUctigt förstå. Som vetförekommer det redan nu ett ganska flitigt utnyttjande av kungliga ämbetsverkför deltagande i sådana utredningsuppgifter som pålagts parlamentariskautredningar. utskott kallar ofta representanter för kungliga verktill s. k. hearings i utskotten. Det förekommer alltså på olika sätt redan nuett samarbete som gör att det förslag som framlagts i det här avseendet inteförefaller särskUt märkligt. blU intressantare när han går in på självabesparingstanken. Det är naturiigtvis inte särskUt seriöst när talarom besparingar i form av minskade pensioner, minskade bidrag tUl kommuner osv.Det visar bara att han försöker raljera bort ett ganska viktigt spörsmål. Fårjag erinra om någonting som han mycket väl känner tUl, nämligen att iprognoserna beträffande den ekonomiska utvecklingen under de komraande åreningår bl. a. en prognos beträffande produktivitetsutveck- lingen påolika områden i vårt samhälle. De prognoserna visar att man räknar medproduktivitetsutveckling på litet olika nivåer i olika branscher. Men detfinns en del av det totala arbetslivet i landet där man inte räknar med någonproduktivitetsutveckUng över huvud taget, och det är just på det statligaområdet. Där räknar man raed att det skall vara O procents utveckling. Bara detär ju ett tUlräckligt skäl för att man skulle vilja appUcera på den statligaförvaltningen samma slags besparingsåtgärder som man ständigt måste sätta int. ex. inom det enskilda näringslivet. Det kan inte vara rimligt att som herrGadd utgå ifrån att det skall gå att spara och nå ökad produktivitet inompraktiskt taget alla andra områden, men beträffande den statliga verksamhetenskall man över huvud taget inte behöva vidta någon särskild åtgärd för att sökaåstadkomma någon ökad produktivitet. Vårt förslag siktar ju tUl det, ,och det tror jag är av stort intresse för alla skattebetalare i vårt land. () kort genmäle; Jag vill bara hänvisa tUl detför honom stimulerande faktum att den verksamhet som just är till för att höjaproduktiviteten hos de statliga myndigheterna styrs av bl. a. jag redan nämnt om. Jag hoppas också att tUlhör de moderatersom litar på sin partUedare. I varje fall hoppas jag att skall lyckas.Det är nödvändigt. Därom är vi alla eniga. (ra) kort genmäle: Det måste väl ändåvara bekant för att det inte alls är på det sättet att allrationaliseringsverksamhet på det statliga området är förlagd bara tUl en endainstans, utan att det faktiskt är flera instanser som arbetar raed det härprobleraet. Vad det finns behov av är just att göra en kombination av detekniker sora kan användas av olika instanser men också de ställningstagandensom en parlamentariskt samraansatt besparingskommitté skulle kunna komma fraratill. HerrNORDGREN (m): I den här debattens sista skede ber jag attfå erinra om en sektor inom det svenska näringslivet som jag tycker har blivitför litet belyst i detta sammanhang. Jag skulle också helt kort vilja erinra omhur den sektorn och dess synpunkter blivit behandlade av regeringen ochfinansutskottet. Får jag dä först saga att ett fritt konkurrenskraftigtlönsamt näringsliv är förutsättningen för vårt lands utveckling. Det är tillstor del näringslivet och dess utvecklingsmöjligheter som är grundvillkoren förvårt framtida välstånd och oberoende. En av hörnstenarna i vårt näringsliv är den sektor som jagsyftar på, nämUgen de mmdre och raedelstora företagen, familjeföretagen, inommdustri, hantverk, handel, service osv. Vi vet att inora denna sektor finns ca100 000 företag. Vi vet också hur många människor den sysselsätter och hurraånga som är beroende av den. Det rör sig omkring 1,3 mUjoner människor. Mot dennabakgrund synes det mig i hög grad angeläget att samhället. staten,regeringen visar näringslivet det intresse det är berättigat till och att ocksåde mindre och medelstora företagen får de möjligheter de behöver för attfortleva och utvecklas under goda villkor. Gör samhället och regeringen det? Svaret måste bli nej -även om vi i gårdagens tidningar kunde läsa att man lyckats plocka ut etttjugotal företagare av dessa 100 000, som ansåg att regeringens näringspolitikvar tillfredsställande. Låt mig bara kort erinra om hur den övriga delen avdessa företagares synpunkter och önskemål beaktats av regeringen. höst hade den nuraerärt största organisationen förmindre och medelstora företag, , anordnat en konferens i ochsökte förklara för industriminister , att den dåvarande löneskattenpå 2 000 miljoner var en utomordentligt tung börda för den mindre ochraedelstora företagsamheten. Önskemål framfördes om att avgiften skulle slopas.Herr sade nej å regeringens vägnar. Tiden gick, och hade samma organisationordnat en företagardag i , med finansministern som gäst.Organisationens verkstäUande direktör, , ställde frågan tiUfinansministern om han ansåg att de raindre företagen bör få överleva. Svaretblev ett bestämt ja och en försäkran att betraktade dessa somnäringslivets "gräsrötter". fick också en rätt ängsligfråga oron och misstänksamheten hade hunnit växa åtskilligt sedan mötet iJönköping om det inte möjligen förhöll sig så att regeringen inte barastruntade i den av organisationen mot löneskatten utan isjälva verket stod i begrepp att höja den. Beskedet blev: "För dagen harjag ingen avsUct att höja arbetsgivaravgiften." Alla de församlade ochsäkerligen alla andra företagare inom samma sektor drog en lättnadens suck ochtrodde att de kunde lita på detta besked. - aUtså inte många dagar därefter - föreslogregeringen att löneskatten från den skuUe höjas från 2 000 tUl 4000 mUjoner kronor aUtså fördubblas. efter , närmare bestämt den 15,protesterade SHIO på nytt genom 14 länsorganisationer raot avsikten attfördubbla löneskatten, och genomförde - som en del ledamöter kanskekommer ihåg - ca 3 000 medlemmar från praktiskt taget hela landet endemonstration häremot utanför nya . Man skulle kunna tycka att dessa önskemål framförda avSHIO, en seriös företagarorganisation - borde väga tungt hos en regering medanspråk på att vara framsynt. Organisationen har ungefär 30 000 medlemmar, deflesta av dem företrädare för famUjeföretag, och sysselsätter cUrka en halvmUjon människor. Det betyder, som jag tidigare sade, att ca 1,2-1,3 mUjoner är beroendeav deras verksamhet. Ungefär var åttonde svensk är alltså för sin försörjningberoende av att de mindre och medelstora företagens hjul rullar ordentligt.Utan tvivel gäller det -som säger i sina ljusare och trevligarestunder - att den företagarsektor som vi företräder är gräsrötterna inäringslivet. Ett typiskt drag för de små och medelstora företagen ellergräsrötterna är att de är vad vi kallar personalintensiva ellerpersonalkrävande företag. De sysselsätter raånga raänniskor och har t. ex. iservicebranscherna svårt att kryrapa personalkadrarna. Det torde inte hellerfinnas någon anledning för dematt göra det, allra minst i dagens arbetslöshetsläge. Alltså kan vi knappast råkaut för något värre än en våldsamt stigande skatt på arbetskraft. Trots dettadrev finansrainistern igenom förslaget på vårriksdagens sista dag. anordnades i Sergelteatern åter enliknande konferens. Statsministern var då närvarande. Han har sora bekant klartuttalat att man skaU ta hänsyn till människors synpunkter och önskemål.Professor beskrev följderna av den nuvarande näringspolitiken i ettlångt intressant anförande. Vi som verkar inom den här sektorn kan ocksåkonstatera resultatet. Hur ser det ut ? Det är sjunkande lönsamhet i dealUa flesta företag, det är nedlagda företag, konkurser, friställd arbetskraft,brist på nyföretagande, låg investeringstakt, hög arbetslöshet. Den fördanäringspolitiken har vidare och det är kanske det allra allvarligaste -medfört missmod, stagnation och olust hos stora grupper inom den här sektorn.Dessutom har det skett en del felsatsningar i statliga företag. På nyttuttalades varnande ord mot skatten på arbetskraft, en skatt som hårdast drabbarjust den sektor av näringslivet jag här talat om. är frågan på nytt uppe här i , och denskall strax avgöras, men finansministern och den socialistiska majoriteten ifinansutskottet intar alltjämt - trots alla dessa klart uttalade varningar,önskningar och krav samma negativa instäUning mot näringslivet och alldelesspeciellt mot den sektor av näringslivet som finansministern betraktar som såvärdefull och som "gräsrötterna" i detsamma. Detta handlingssätt skapar sannerligen ingetförtroende, ingen tUlit till regeringen och dess näringspolitik blandföretagarna. Den nonchalans som regeringen visar betraktas som hänsynslös, ochvi som är ute och träffar dessa företagare och deras anställda - observera:även deras anstäUda får ofta frågan: Vill regeringen knäcka de raindre ochraedelstora företagen och öka arbetslösheten ytterligare? Säg det då rent ut!Lova inte den ena dagen guld och gröna skogar för att ta tUlbakahundraprocentigt ! I dagens verklighet balanserar mänga mindre och medelstoraföretag på en knivsegg mellan nedläggning och fortsatt verksarahet. Många harinte klarat den balansgången. Härom vittnar det växande antalet konkurser. Närkapitalet är slut kan inte vi som de statliga kasta in skattemedel andraspengar för att hålla det hela gående. Vill regeringen däremot skapa fortsattutveckling bör den ta större hänsyn tUl vad företagarna ute i det praktiskalivet rekommenderar. Målsättningen för vårt ekonomiska liv bör efter vad viförstår vara full sysselsättning, ekonomisk tillväxt för angelägenreformverksarahet, ökad standardutveckling för stora befolkningsgrupper och enför aUa människor bättre miljö både i arbetet och under fritid. Enförutsättning för att dessa mål skall nås är att näringslivetsproduktionsförmåga och konkurrenskraft bibehålles och starkes, att lönsarahetenframför allt ökas, att vUjan att satsa på förnyelse och utveckling av företagenstimuleras och att företagandet framstår som meningsfullt, både för dagensföretagare och för den ungdom som vi behöver tUl våra verksamheter. Riksdagenkan om medverka till detta. har som bekant för någon Konjun ktur stimulerande åtgirder veckasedan ändrat ett vid förra årets riksdag fattat beslut. Det borde vara riraligtäven den här gången. Ärade kararaarledaraöter, visa edert intresse för dennasektors utveckling genom att bl. a. tUlmötesgå de mindre och medelstoraföretagen och avstå från den föreslagna fördubblingen av löneskatten. Jag ber att få yrka bifall tUl reservationen 5. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1710 av ra. i raotsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den sora vill att kararaaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten I mom. A röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1710 1 raotsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av karamarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: i (c)anmälde att han avsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av ra. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den sora vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 1 mom. BD röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar karamaren bifallit reservationen nr 1 av ra. i motsvarande del. Vid oraröstning genora uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med oraröstningsapparat. Denna oraröstning gav följanderesultat: Ja - 164Nej - 158 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1712 av ra. fl., och förklaradesden förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad. Sedan iTyresö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten I mora. E röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kararaaren bifallit motionen nr 1712. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkaramarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Tyresöbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 306Nej - 16 Mom. F och G Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av ra. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 1 mom. F och G röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kararaaren bifallit reservationen nr 1 av m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av karamarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna oraröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 157 Mom. H och I Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av ra. i raotsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den sora vill att kararaaren bifaller finansutskottets heraställan i betänkandetnr 40 punkten 1 raora. H och I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genora uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna oraröstning gav följande resultat; Proposiuoner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av ra. i raotsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara raed övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kararaaren bifaller finansutskottets heraställan i betänkandetnr 40 punkten 1 raom. K röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kamraaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid om:röstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 2 av herrar och samt3:o) utskottels hemställan raed den ändring däri sora föranleddes av bifalltill raotionen nr 1875 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering, upptogs för bestäramandeav kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig Sedan iTyresö begärt votering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den sora viU att kararaaren till kontraproposUion ihuvudvotermgen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 40 punkten 6 Bantar reservationen nr 2 av herrar och den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kamraaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitutskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifaU tillmotionen nr 1875 i raotsvarande del. Vid oraröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledaraöter ha röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som viU att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 6 mom. B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Vid oraröstning genora uppresningförklarades flertalet av kamraarens ledaraöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetsheraställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkamraarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 166Nej - 158 Punkterna 8 och 9 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl. och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den sora viU att kammaren bifaller finansutskottets heraställan i betänkandetnr 40 punkten 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kararaaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid oraröstning genom uppresningförklarades flertalet av kararaarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna oraröstning gav följande resultat: Ja - 166Nej - 157 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetsheraställan, dels reservationen nr 5 a av ra, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.