prot · FV0966 · 1972-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 18 innevarandemånad. § 2 Meddelande ang, val Jag ber att få meddela att vid morgondagens sammanträdeval kommer att ske av dels en ledamot i förvaltningsstyrelse jämteen suppleant, dels två fuUmäktige i jämte två suppleanter, dels ocktvå fuUmäktige i jämte två suppleanter. § 3 Meddelande ang, sammanträden Dagens sammanträde kommer efter sedvanligt middagsuppehållatt fortsättas kl, 19,30, den 28 aprU avslutas plenum senast omkringkl, 15,30 den 30 aprU anordnasbordläggningsplenum kl, 16,00 och arbetsplena onsdagen den 3maj kl, 10,00, kl, 11,00 och kl, 10,00,Onsdags- och torsdagssammanträdena kommer att fortsättas ;fredagssammanträdet avslutas senast omkring kl, 19,00, § 4 Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökan: Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsuppdraget 29april för att ingå i den svenska delegationen vid styrelsemötei , Kammaren biföll denna ansökan, § 5 Herr talmannen meddelade att enligttUl kammaren inkommetläkarintyg var sjukskriven tills vidare. HerrKristenson beviljades erforderlig ledighet från riksdagsgöromålen. § 6 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 19-22 samt utbildningsutskottets betänkanden nr 9, 13 och 16, § 7 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 127, § 8 Destatliga företagen Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 16 i anledning av motioner angående de statliga företagen. I detta betänkande behandlades motionen 1972:579 av m, fl, (vpk) varihemställts att skuUe hos regeringen begära nya riktlinjer för arbetetinom statsföretagssektom baserade på i motionen angivna principer. motionen 1972:584 av (), motionen 1972:1340 av herrMagnusson i m, fl, (m) vari hemställts att skulle 1. besluta att avStatsföretag ;s till uppgående innehav av aktier i ell nominellt belopp av skulle erbjudas allmänheten ivalör på per aktie till en marknadsmässig emissionskurs, varvidsärskilt tillsågs att anställda i skulle beredas tillfälle förvärvaaktier, att köpare av lägre antal aktier skuUe äga förtur vid överteckning ochatt en bred spridning av aktieköpen bland aUmänheten vanns, 2. besluta attunder /73 utbudet av aktier bestämdes tiU nominellt 50 miljonerkronor samt 3. bemyndigaKungl, Maj:t att vidta de förberedelser som emissionen erfordrade, varvidsärskUt borde beaktas vad i motionen anförts i fråga om valordning för bolaget. motionen 1972:1341 av herrMagnusson i m, fl, (m) vari hemstäUts att skuUe besluta att hosKungl, Maj:t anhålla om en parlamentarisk utredning rörande lämpliga former förförsäljning av aktier i de i vinstsyfte drivna statliga företagen, varvidsärskilt beaktades att sådana former för aktieförsäljning ordnades som delssärskilt beaktade möjligheterna alt bereda de anställda i respektive statligaföretag tillfälle att förvärva aktier, dels garanterade en bred spridning av aktiernabland allmänheten och som kunde vara ägnade att främja det långsikligasparandet, motionen 1972:1350 av i KU m, fl, (fp), motionen 1972:1352 av herrarPettersson i (c) och i (c) vari hemställts attriksdagen skulle hos Kungl, Mäj:t anhålla om utredning och förslag syftandetill en utvidgning av systemet med representation från vid destatliga bolagens stämmor i enlighet med vad som anförts i motionen, motionen 1972:1359 av , (c), vari hemställts alt skulle hos Kungl. Maj;t anhålla om enskyndsam översyn av organisation och regler för statlig affärsverksamhet enligtvad som anförts i motionen. 1, att riksdagenskulle avslå motionen 1972:579 om nya riktlinjer för de statliga företagensverksamhet, 2, att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1359 om översyn av organisation och regler för statUgaffärsverksamhet, 3, att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:584 angående granskning av regeringens relationertill förenade fabriksverken , 4, att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1352 om vidgad representation för vidbolagsstämmor i statliga aktiebolag, 5, att riksdagenskuUe avslå motionen 1972:1350 angående viss försöksverksamhet medrepresentation för de anställda i statliga aktiebolags styrelser, 6, alt riksdagenskulle avslå a) molionen1972:1341 om försäljning av aktier i statliga företag, b) motionen 1972:1340om försäljning av aktier i , den 26 aprU 1972 1, beträffande riktlinjer för de statliga företagensverksamhet av i (vpk), som ansett att utskottet under I bort hemställa, att med bifall till motionen 1972:579 hos Kungl,Maj;t skulle anhålla att nya riktlinjer för de statliga företagens verksamhetutformades, baserade på de principer som reservanten angivit, 2, beträffande organisation ochregler för statlig affärsverksamhet av herrar i Glömminge (c), i (fp), (), i (c) och (), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1972:1359 hos Kungl,Maj:t skuUe anhålla om en skyndsam översyn av organisation och regler förstatlig affärsverksamhet i enlighet med vad reservanterna angivit, 3, beträffande representation förriksdagen vid bolagsstämmor i statliga aktiebolag av herrar Regnéll (m), Böriesson i Glömminge (c), i (fp), (). Hovhammar (m), i (c) och (), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med bifaU till motionen 1972:1352 hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag syftande till en utvidgning avsystemet med representation för vid bolagsstämmor i statligaaktiebolag i enlighet med vad reservanterna anfört. 4, beträffande försäljning avaktier i statliga företag av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m), som ansettatt utskottet under 6 bort hemställa, a) med bifall tillmolionen 1972:1341 hos Kungl, Maj:t skulle anhålla om en parlamentariskutredning angående försäljning av aktier i statliga företag i enlighet med vadreservanterna anfört, b) med bifaU tillmofionen 1972:1340 beslutade att aktier i tiU ett nominellt belopp av skulle utbjudas fillallmänheten i enlighet med vad reservanterna anfört. Vi har vid olika tillfällen haft mycket omfattandedebatter kring de statliga företagen. Den sista riktigt stora debatten var såsent som . Den pågick faktiskt i . För min del kommerjag därför inte att ta upp någon stor principiell debatt, Etl antal frågor ochinterpeUationer kommer atl besvaras i anslutning till detta ärendes behandling,och det är väl troligt att man då kanske kommer in på diskussioner om en delprincipiella ting som det skall bli intressant att lyssna till, I det betänkande som är aktueUt, nr 16 frånnäringsutskottet, finns det ett par oUka frågor sammanförda. För min delförekommer jag som reservant i två sammanhang, och jag skall be att få börjamed det som berör möjligheterna för riksdagsmän att vara närvarande vidstatliga företags bolagsstämmor. förekommer en vissrepresentation för vid bolagsstämmorna. Det är 18 riksdagsmän som harmöjlighet att vara närvarande, dvs, i stort sett 1 på 20 av oss. Det har sagtsatt detta fungerar mycket bra, KoUeger som har denna möjlighet har vitsordatalt de har fått fri och öppen information, och något annat hade ju inte hellervarit att vänta. Den goda erfarenheten borde väl kunna bilda grundval föratt man införde ett motsvarande system också på andra håll. En sådan tanke harförts fram vid tidigare riksdagar men har då avvisats av socialdemokraternamed hänvisning lill att man ville avvakta de erfarenheter som de 18 skullegöra. Redan från början hade jag svårt att förstå denna skepsis.Det fanns väl inget som helst skäl att tro atl man skuUe få så dåligaerfarenheter av arrangemanget med de 18 att man skulle tveka atl införa detockså på annat håll. har detta arrangemang prövats, och jag vill upprepa attde som har denna möjlighet att närvara har förklarat atl denna insyn ärvärdefuU för dem och att de kan sprida den information de därigenom får vidareinom . För min del tycker jag därför att det nämnda argumentet ärmycket svagt, och det förvånar mig alt det har upprepats . Det hade legatväsentligt närmare till hands atl säga att man har prövat ett system sominnebär, att riksdagsmän är närvarande i de sammanhang det här gäller och funnit att det har slagit väl ut. Jag har tittat litet i protokollet från i fjol.Ordföranden i näringsul-skottet sade då: "Det är ju rent praktiskt enorimlighet att 350 riksdagsmän drösar omkring i hela vår företagarvärld - änhär och än där," Ja, om alla de 350 ledamöterna skulle drösa omkring pådetta sätt, bleve det väl rätt besvärande för den som skulle ta emot oss ochlämna informationen, men en sådan farhåga är ju inte berättigad. Vi vet atlledamöterna inte bmkar sluta upp så mangrant i alla sammanhang. Man behöverbara titta ut över plenisalen för att få en påminnelse om att alla 350 relativtsällan är på plats, och att föreställa sig att de alla skulle vara närvarande när information gavs om statliga företags verksamhet är Det skuUe emellertid ge möjUghel för den som verkligen ärintresserad att få upplysningar som annars kan vara svårtillgängliga. Man kanvara särskilt intresserad av oUka skäl. Man kan t, ex, ha anknytning lill enbransch, som beröres av vederbörande statliga aktivitet, eller känna sig somföreträdare för en speciell bygd som är aktuell i sammanhanget. Man vet då där hemma fär svara på frågor både av saklig innebörd och om vad man självhar gjort. Det kan i sådana faU vara värdefullt att kunna säga att man hardirekt kontakt med vederbörande stafliga bolag, där man har framstäUt de och deönskemålen eller frågorna, och att vi får se vad det hela kan leda tiU, I debatten hänvisade man också tiU att i förstahand de företrädare för oppositionen som pläderar för detta borde se tUl att fåmotsvarande ordning införd inom det privata näringslivet. Jag vUl påstå att mandär redan har möjlighet lUl aktivitet vid bolagsstämmorna. Man har en mycketbättre ordning inom det privata näringslivet än här. Jag kan hålla mig tiUaktuella exempel från bolagsstämmor, vilka har refererats i pressen under våren1972, I ett mycket stort företag har man t, ex, fått se att enaktieägare inte alls någon av de stora - anlade synpunkter på valet avstyrelse i bolaget i fråga och genom sin argumentering vid stämman fick tillstånd en ändring i förhållande tUl det framlagda förslaget. Några sådanamöjligheter atl diskutera styrelseledamöter i de statliga företagen föreliggeralltså icke för ledamöter, även om vi kan ha gmndade anledningar attha synpunkter och även om man måste notera att man i vissa statliga sammanhanghaft mycket goda skäl att remplacera styrelseledamöter. Del kan hända att manpå riksdagshåU då hade varit mera vaken och tidigare hade kunnat aktualisera enaktion än vad fallet har blivit, Etl annat exempel: Vi har kunnat läsa i tidningarna hurman vid en bolagsstämma det är lätt att identifiera vilken det gäller, ochjag kan därför nämna att det gällde stämma tog upp en diskussion ombolagets ansvar i samband med ölreklamen. Där lämnades en redogörelse för hur deansvariga inom bolaget såg på risken atl genom en alltför snärjande annonseringskapa ölberoende hos människor, som annars hade sluppit att hamna i dennasituation, och vad man inom bolaget var beredd att göra på den punkten. Nog vore det väl rimligt att man från riksdagshåU, därmänga har synpunkter på nikotinbruket, skuUe kunna resa motsvarande frågeställningarvid bolagsstämman med Tobaksbolaget och få svar på hur de ansvariga ser pådetta. Det är sant att man kan skaffa sig information på annat sätt, och jag ärhelt övertygad om att Tobaksbolagets folk mycket beredvilligt skulle redogöraför sin uppfattning om en riksdagsman vänder sig dit med en muntlig ellerskriftlig förfrågan. Men det är inte detsamma som att kunna räkna med att somsitt forum ha kretsen av de direkt ansvariga i etl bolag. Detta gör, herr talman, att jag för min del betraktar detönskemål som framförts i motionen 1352 som mycket rimligt och att jag anser denreservation välgrundad som uttalar sig tiU förmån för en ordning där den 26 aprU 1972 den 26 aprU 1972 riksdagsmännenskulle kunna vara med vid bolagsstämmor i statliga aktiebolag, TUl dennareservation, nr 3, ber jag att fä yrka bifaU, Det finns en annan reservationsom jag också har synpunkter på, nämUgen den som rör , men för debattensskull är det kanske riktigare att jag ber om ordet på nytt för att kommenteraden reservationen. i Glömminge (c): Till det här betänkandet har fogats tvåreservationer där centerpartister deltar, nämligen reservationerna 2 och 3,Reservationen 2 är baserad på motionen 1359 av m, fl,, ochreservationen 3 bygger på motionen 1352 av herrar i ochLarsson i , I motionen av m, fl, hemställes om enskrivelse tUl regeringen rörande översyn av organisation och regler för denstatliga verksamheten. Det är nog för de flesta inom alla partier något osäkerthur den statliga affärsverksamheten skall bedrivas för att den skall bli vadman syftar tiU, nämligen effektiv och ekonomisk. förekommer, som vi vet, denena skrällen efter den andra när årsresultaten för de statliga företagenpubliceras. Senast har vi fått uppleva att ett av dessa förelag har en förlustsom är så pass stor att den omfattar hälften av hela årsomslutningen iföretaget. Vi har också fått uppleva att direktörer och företagsledningar harbytts ut titt och lätt i de statliga företagen. Man prövar sig tydligen framför att åstadkomma förbättringar på den personeUa sidan. Men det är klart attingen människa kan göra underverk. De rätta förutsättningarna måste finnas iett företag, om det skall fungera och få en god ekonomi. Det har funnits en ambition att ökadet statliga företagandet. Men resultatet av detta har inte motsvaratambitionen. har det sagts: Lugna er, vi skall vänta och se och vinnaerfarenheter, så kanske det kommer fram bättre metoder som ger bättre resultat.När staten ökade sin företagsverksamhet och ökade företagen av bolagskaraktärkom den också in i en annan situation än tidigare, då man var van vid att manhade de vanliga affärsdrivande verken. Jag vill understryka atl vi som stårbakom motionen och reservationen inte avser att rikta någon kritik mot enstakamisstag och missöden, utan vi vill nå ett resultat där man skapar bästa möjligabetingelser för att verksamheten skall kunna bedrivas på bästa möjliga sätt. För att nå detta resultat har vi tänkt oss att det skullevara bra med en skrivelse om en allmän översyn av organisationen och reglernaför den statliga verksamheten. tiU 1969 företogs visserligen en hel delutredningar och överväganden om att omstrukturera organisationen för denstatliga verksamheten på detta område, och 1969 bUdades som vi vet StatsföretagAB. Men de ekonomiska förändringarna sker ytterst snabbt , och härgäller det att följa upp de omprövningar som erfarenheterna år kan geanledning tiU. Frågan om förenade fabriksverkens förändring tUl aktiebolag harbehandlats i tidigare. Visserligen kan man säga att justitiekanslernsbedömande av förenade fabriksverkens åtgärder att bilda och förvärva bolag, attlämna län och gå i borgen istrid mol föreskrivna normer kan förefalla att vara en översyn, och det har iviss mån betytt en återhåUande kraft vad beträffar kanske mindre lyckadeförvaltningsmetoder som man hade tänkt tillämpa. Men det räcker knappast tUlutan det behövs ett grepp över hela detta problemkomplex. Denna justitiekanslerns handläggning det skallpoängteras - kom för övrigt till efter en skrivelse från industridepartementetden , men även efter detta kan man säga atl svårigheterna med destatUga företagen fortsätter. och övriga förslag somframlagts kan ligga lUl grund för en genomgående prövning av hur organisationenskall fungera för de statsägda bolagen, affärsverken och dotterbolagen m, m. När nu näringsutskollel avstyrker motionen 1359, förnekarman tydligen inte atl problemet finns och kanske i den räckvidd som är påtaladi molionen, men man vill inle gå med på atl del behövs några åtgärder av deltaslag. Man anger att regeringen i proposilionen 1972:85 meddelatatt den avser att tillsätta en utredning angående förenade fabriksverken. Manomtalar också att utskottet i industridepartementet inhämtat att övervägandendär pågår i syfte all få fram andra målsättningar för den verksamhet somStatsföretag bedriver. Jag kan däremot inte gå med på att en skrivelse tillKungl, Maj:t i detta ärende skulle, som utskottet påstår, fördröja reformerinom det område som vi nu diskuterar, reformer som det är vi ändå allatydligen på det klara med behöver komma tUl stånd. Vad beträffar reservationen 3, som här harmera utförligt redogjort för, vill jag instämma i vad han har sagt omrepresentation från sida i de statliga företag som inte ingår i StatsföretagAB, Vi anser liksom motionärerna att en sådan här representation skulle varatill gagn. Dessa företag ägs av svenska folkel, och en mera direkt kontakt förriksdagens ledamöter genom dellagande i deras stämmor skulle vara följdriktigoch överensstämma med hela vår demokratiska förvaltning och inriktning. Ensädan insyn skuUe då komma i fråga kanske i första hand, som nämnts i molionen,i , , och Tipsljänst, Utskottet säger på den här punkten inte mycket. Man anseratt vi bör vänta och se vad representationen i kan komma attinnebära. Men jag kan inte tänka mig att erfarenheterna av den representationenkan kornma alt visa sig negativa vare sig för eller för företagen ifråga. Tvärtemot vad utskottet anser tror jag att erfarenheterna kommer att bUhelt positiva. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 2 och 3, I delta anförande instämde herrar SjöneU (c) ochPettersson i (c). i (fp); i Glömminge har berörtreservationen 2 som är fogad vid betänkandet. Jag skall därför inte ta upp denutan hålla I * protokoll 1972. mig tUlreservationen 3, Från har vi under ett flertal riksdagar starktunderstrukit betydelsen av en utförlig och öppen redovisning från de statligaföretagen. Allmänhetens insynsmöjligheter är på ett sätt mindre i statligaföretag än i börsnoterade och åtskilliga andra enskUda företag. Där kan enintresserad person genom att köpa en aktie bereda sig tillträde tillbolagsstämma och där ställa frågor om verksamheten. Från allmänhetens och sida har också mångagånger framförts kritik mot och rests krav på insyn i de statliga företagen. 1reservationen 3 som är fogad vid näringsutskottets betänkande nr 16 tar vi uppden frågan. Vi finner det rimligt att riksdagsmännen, som ju ändå är valda föratt representera dem som faktiskt tiUskjuter kapitalet lill företagen, fårtiUträde tUl aUa statUga förelags bolagsstämmor och där får ställa frågor omverksamheten. Detta krav är betydelsefullt, inte minst därför att denekonomiska redovisningen från statliga företag ofta är otUlfredsställande.Under trycket av kravet på ökad insyn i de statliga företagen, vilken riksdagenmåste ha för att erhålla kontinuerlig information om. och löpande övervakaföretagen, får nu 18 riksdagsmän närvara vid bolagsstämma hos Statsföretag AB.Detta första steg till en vidgad information och insyn anser jag har varitmycket betydelsefuUt. Och jag vUl i det sammanhanget säga att den informationsom vi har fått har varit mycket bra. Jag har därför svårt att förstå det kompakta motstånd somständigt reses från socialdemokratiskt håll när det gäller önskemålet altriksdagens alla ledamöter skall få möjlighet ätt deltaga i Statsföretags och destatliga bolagens stämmor. Som skäl för att man inte velat gå med på kravet altvem som helst av ledamöter skall få närvara vid de statUgaföretagens bolagsstämmor har anförts de svårigheter som man anser skulle uppståom elt aUtför stort antal personer kommer på en bolagsstämma. Vi reservanterdelar inte den uppfattningen. Vi vet att här måste det ändå bli fråga om enförhandsanmälan inför en bolagsstämma, och när privata bolagsstämmor kan taemot över 500 aktieägare - belyste den frågan borde rimligtvisde statliga företagen ha samma möjligheter och resurser att ta emot deriksdagsmän som vUl vara närvarande på bolagsstämmor. Jag tror inte alt riskenför att alltför många riksdagsledamöter kommer dit är en gUtig anledning attuteslänga dem. illustrerade detta med att det är sällan somriksdagens 350 ledamöter är närvarande i kammaren. Den här frågan tycker jag har förhalats i aUtför många år.Jag tror att från tjänstemannahåll i Statsföretag har man ingenting emot attlämna den här informationen. Där möter vi inte något motstånd, och det hela ärpraktiskt enkelt att genomföra. Det finns alltså egentligen inget hinder föratt låta ledamöter delta. De skäl som anförts emot det är alltförsvaga. Egenfligen är det få frägor som har debatterats så mycketunder de gångna åren som just frågan om vidgad information. Det har gällt bådeprivata och statliga företag, och på aUa håll i debatten har det sagts attinformationen bör vidgas. Jag tror att en bättre information är en nödvändighetför beslutsfattarna, så atl de på ett sakligt sätt får redovisa vilkaproblem och vilka förutsättningar företagen har. Med det sagda ber jag att få yrka bifaUtill reserva- den tionerna 2 och 3. i (vpk): statliga Jag vUl börja med att yrka bifall tUl denvpk-reservation, företagen reservationen 1, som är fogad tUlnäringsutskottets betänkande nr 16. Att statens företag bUr föremål för häftig diskussion ioffentligheten är väl inte förvånande. Det saknas ju inte stoff för en sådandiskussion. Och ändå blir striden meUan regering och borgerlig opposition imycket en skenfäktning. Båda sidor ger sken av ideologiska motsättningar, som iverkligheten inte finns. Båda sidor vUl värva röster hos grupper, vilkasintressen de i sviker. Ä ena sidan har vi den borgerliga oppositionen. Denframträder ofta som privatägandets talesman mot statsägandet. Bara på detsättet kan den trygga sitt massunderlag av röster från de mellanskikt som styrsav den klassiska småborgerliga rädslan för staten. Ä andra sidan har visocialdemokratin. Den framträder som förment företrädare för det s. k. samhälletmot privatintressena. Bara så kan den hålla röstunderlaget inom densamhällsklass som instinktivt, och helt riktigt, uppfattar privatkapitalet somsin fiende. Men mellan SAP och de tre oppositionsparfierna ärmotsättningen skenbar. Båda sidor stöder krossandet och utrationaliserandel avsmåkapitalet. Båda sidor visar sig ense när det gäller atl hålla delönarbetande utanför makten över kapital och arbetsplats. Maktlösheten hos ettskrivbiträde är lika djup på en statlig länsstyrelse som i ett kontorslandskappå . En arbetare är Uka hunsad i en LKAB-gruva som i en ASEA-verkstad. Detfinns ingen grundläggande ideologisk motsättning i dagens samhälle mellan statoch privatkapital. Det är statens uppgift att bevaka och befästa det etableradesamhället. Staten i ett borgerligt samhälle är alltid en borgerlig stat. 1 tider av skärpta klassmotsättningar och ekonomiskakriser blir statens roll som stabUisator åt kapitalet särskilt framträdande.Speciellt kapitalismens slutstadium, den statsmonopolistiska kapitalismen,präglas av att kapitalets organisering i hög grad sker av och genom staten.Många socialdemokrater tror att detta innebär en socialistisk tendens, men detär i verkligheten ett försvar emot socialismen. Det har alltid varit så. Krisenefter gjorde att borgarklassen i och brötmed den klassiska Uberalismen och vände sig till fascismen. Fascismenreorganiserade kapitalismen med hjälp av staten, och staten blev den aktivasteföreträdaren för det koncentrerade storkapitalets strävanden på alla fronter. Det finns högerstyrda länder där statens roU inäringsUvet är betydligt starkare markerad än vad den är i . I ,där man nu uppnått en verklig superkapitaUsm, är statens roU oerhörtframträdande jämfört med i . Typiskt är att det finns socialdemokratiskanäringspolitiker som öppet proklamerar som förebUd för svensknäringspolitik. Deras idé om socialismen materialiseras i superkapitalismensverkUghet. Det finns alltså ingen grundläggande motsättning mellansocialdemo kratin och privatkapitalets företrädare. Privatkapitalet behöver staten. Dess kritik mot staten är inte ideologisk, den är enbart funktionell; den handlar om hur man bäst skaU utvinna fördelama. Kommunisterna har i sin motion, som har föranlett den härreservationen, en helt annan utgångspunkt.