prot · FV0927 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag måste göra besviken. Jag kaninte gå med pä att ett skäl för att få behålla polisdistrikt skall vara attdetta utgör något slags kompensation för att den aktuella bygden inte kan geunderlag för järnväg, gymnasieskola, ni. Nej, ,utskotts-majoriteten har när det gäller sambandet mellan den nu aktuellareformen och regionalpolitiken uttalat att det är avståndet och detlokaliseringspolitiska sambandet, samhällets villighet att satsa på den bygden,som skall vara avgörande. sade sedan något som förvånade mig mycket,nämligen att det är fler än i som har avstyrktpropositionen. Och så lade i uppfattning in entolkning som inte alls finns med i reservationen. I reservationen frånfolkpartiet står det; "Det bör vara Kungl. Maj;t obetaget att efteranmälan till och under hänsynstagande till de allmänna synpunkter somhär anförts undantagsvis göra sådana sammanläggningar, som ej återverkar på denregionala organisationen." Jag påpekade i mitt förra inlägg att medfolkpartiets reservution om samband med den regionala organisationen vidaktuella indragningar bortfaller 4 av de 19 distrikt som polisutredningenansåg aktuella. Kvar är 15. När det gäller betydelsen av ordet"undantagsvis" har sagt att det kan översättas tillnågot mellan tre och fem. Jag frågade i vilka dessadistrikt var, men han sade ingenting om det. Det betyder att man ifortsättningen i de övriga 15 distrikten. inberäknat, skall räkna medatt det enligt vad har sagt är fritt fram för regeringen att dra intre till fem av dem, om detta inte kolliderar med den regionala organisationen- det är bara att anmäla i efterskott till . HerrHENMARK (fp) kort genmäle; Jag vill betona att det i reservationen heteratt Kungl. Maj;t skulle kunna göra sådana sammanläggningar för det första"undantagsvis", för det andra med beaktande av vad som anförts ireservationen i övrigt och för det tredje endast i sådana fall då det inteberör den regionala organisationen. Jag tycker detta är tre mycket kraftigaundantag, så jag tror inte att behöver vara orolig för reservationen.Däremot tror jag att han har anledning att vara orolig om nian endast uttalaratt polisdistrikt kan dras in bara antalet infe alldeles oväsentligt överstiger90. Då blir det mänga som kan komma i farozonen, även om man vill försöka göraen positiv tolkning av skrivningen. HerrNYGREN (s) kort genmäle; "Undantagsvis" betydde enligt herrHenmarks partivän i tre till fem polisdistrikt. I tre fill fempolisdistrikt kan man från sida acceptera indragningar! Undantagnafrån det hotet, av de 19 som polisutredningen har nämnt, är fyra som faller förden regionala spärren. Kvar är 15 polisdistrikt, och kan alltsåfinna sig i att fem av de polisdistrikten kan försvinna. Det betyder attsamtliga dessa distrikt får känna oro för framtiden, trots att att reservation innebär avstyrkande av propositionen. () kort genmäle; Jag hoppas att inte menar att jagskall ta exempelvis statsrådets siffror så bokstavligt att jag vill hävda atthan sagt att det skall bli 95 eller 100 distrikt efter omorganisationen därföratt han har råkat nämna de siffrorna. På samma sätt har också detta som exempel på vad man kan tänka sig att reformen skall innebära.Men alltjämt kvarstår att indragningar skall göras undantagsvis, att de infefår beröra den regionala organisationen och att de skall vidtas underiakttagande av de restriktioner som finns intagna i reservationen. i (fp) kort genmäle; Jag finner att läserreservationen som en viss potentat sägs läsa . Han har inte upptäckt attdet står "i enstaka fall" i reservationen, eller också förstår haninte vad def innebär. Men jag ber att få understryka att det står att man"i enstaka fall" kan vara tvungen att göra en indragning. Vi kan intein absurdum hävda att det infe får ske i något enda fall; def kan finnas någotenstaka fall där det är nödvändigt. Det framgår av reservationen, och dethoppas jag också att förstår. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet HerrKARLSSON i (s); Den polisreform som vi nu diskuterar är enreform som man på många håll i landet ställt sig tveksam till. Tveksamheten harinte minst gällt om allmänhetens möjligheter fill kontakter ined polisenavsevärt skulle försämras, särskilt i etf geografiskt vidsträckt polisdistriktdär avstånden till kansliorten skulle bli mycket stora. Polisens arbetsmöjligheter i geografiskt storapolisdistrikt skulle enligt mitt sätt att se uppenbarligen försvåras, särskiltvid behov av snabbt ingripande - t. ex. vid trafikolyckor och grövre brott.Effektiviteten kan knappast öka om alltför gär åt att färdas till deplatser där polisens arbetsuppgifter skall utföras. Jag vill personligenuttrycka mycket stor tveksamhet till den distriktsindelning som varit avseddför norra delen av , där avstånden till kansliorterna skulle bli mycketstora. Under vissa tider av året, när turistfrekvensen i de områdena är myckethög, tror jag att polisens lokala kännedom om förhållandena kan vara mycketvärdefull och till stort gagn för polisens arbete. Den polisiära servicen påövervakningssidan bör infe försämras. Den lokala polisorganisationen börutgöra kärnan i ett rationellt och effektivt polisväsen. 3 protokoll 1972. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet För våra glesbygdsområden och mångaav våra inlandskommuner bör reformen inte brytas loss från de allmännaregionalpolitiska strävanden som finns att behålla en samhällelig service tillgagn för bygdens och det allmännas intressen. Allmänheten bör inte fä enförsämrad polisiär service, för vilket uppenbart risker finns om avstånden fillkansliorten och polisposteringar skulle bli mycket stora. Jag vill i anslutning härtill understryka vad som anförs imotionen 1619 är 1971 om garantier för att en distriktsindelning infe skallleda fill försämrad bevakning och därmed hos allmänheten skapa en ökad känslaav osäkerhet och otrygghet. Jag vill därför understryka vad utskottet säger pås. "Mot bakgrunden av vad ovan sagts om vikten av eneffektiv övervakningsverksamhet anser utskottet att utgångspunkten måste varaatt varje indelningsändring skall leda till en förbättrad övervakning. Om enindelningsändring kan befaras leda till försämrad bevakning - i det område somupphör som självständigt distrikt eller eljest - bör den inte genomföras." Vissa polisdistrikt är så stora att uppenbarasvårigheter råder när det gäller att klara servicen på ett tillfredsställandesätt för hela området. Där är polisledning och polisnäninder oroade för vad somskulle hända om distrikten blir ännu större och ställer sig därför myckettveksamma till att distrikten blir större, vilket skulle bli fallet ompolisdistrikt läggs samman. Med instämmande i vad utskottet har framhållit om attskynda långsamt och att nya utredningar bör företas som lokala ochregionala hänsyn bör tagas, särskilt i glesbygdsområdena, samt fillfälle tillhörande av myndigheter och organisationer bör ges, vill jag, herr falman, yrkabifall till utskotfsbetänkandet. HerrTURESSON (m): Bäde i regeringens proposition och ijustitieutskottets betänkande franihålles att de nya polisstyrelsernassammansättning bör återspegla den partipolitiska ställningen. Jag delar heltden uppfattningen. Men det bör naturligtvis vara den partipolitiskaställningen i distriktet som skall återspeglas och inte i landstingskommunen.Jag anser def därför vara principiellt fel att som utskottet förordar låtavalet av ledamöter i polisstyrelserna äga rum i . Detta så mycketmera som inte heller på grund av en som vi väl vet mycketofullkomlig vallag återspeglar den partipolitiska ställningen i länet. har vi fått klart för oss att regeringentydligen inte tänker lägga fram det efterlängtade förslaget till en ny ochrättvis vallag. Jag kommer alltså till den paradoxala slutsatsen attjag borde stödja regeringens förslag om att primärkommunerna skall utseledamöter i polisstyrelserna, och att jag borde göra detta just på grund av attsamma regering inte vill villfara min och många andras önskan om en ny vallag,som ger varje röst lika värde vid landstingsvalen. Men, herr talman, jag vet att det är meningslöst att idetta skede ställa ett sådant yrkande, och jag skall därför inte göra det. Jaghoppas i stället att vi snart fär ett förslag från regeringen med ändring avreglerna för val av ledamöter i polisstyrelserna. FrökenBERGEGREN (s) kort genmäle; säger att han instämmer i attden politiska ställningen bör återspeglas i sammansättningen av polisstyrelserna.Han menar alltså att det är den politiska sammansättningen av ledamöter idistriktet och inte i som skall vara avgörande. Det står inteuttryckligen i utskottets betänkande att det gäller polisdistrikten, men dettatorde ändå framgå av resonemanget. Vi har nämligen sagt att risken med att låtakommunerna vara valkorporationer ligger i att i vissa distrikt en starkövervikt inom somliga kommuner kan bidra till att det blir en politiskslagsida.Detta gör att vi tycker det är riktigare att anförtro denna uppgift åtlandstinget, men det är alltså den politiska sammansättningen inom det distriktdär polisstyrelsen skall väljas som är avgörande. () kort genmäle: Jag är helt övertygad om att det icke finnsnågon som helst möjlighet att få ett landsting att välja polisstyrelseledamöterefter andra grunder än proportionella med hänsyn till sammansättning,och då får vi en fullständigt felaktig bild av den politiska ställningen ipolisdistriktet. Detta är olyckligt, och det är därför som jag anser detprincipiellt felaktigt att låta utgöra valkorporation. Vi har anledning att uttrycka uppskattningöver att justitieutskottet har lyckats åstadkomma en så bred politisk enighet ifrågan om polisorganisationen som man faktiskt har lyckats få till stånd. Detär lika viktigt för polisen det inre försvaret att besluten fattas i bredenighet som det är för det yttre försvaret. Men lika viktig som denna enighet är, lika viktigt är attansvarsfördelningen inom polisväsendet är alldeles klar. Det fär inte rådanågon tvekan om vem som har att besluta i ärenden, vem som uppbär skildabefogenheter. Det får inte finnas utrymme för olika tolkningar och godtycke. Jag har, herr talman, när jag följt denna nu rätt långadebatt inte blivit övertygad om att sådan klarhet rörande ansvarsfördelningenskapas med ett riksdagsbeslut helt i enlighet med utskottets förslag. Detgäller fördelningen av beslutanderätt och befogenheter mellan de blivande nyapolisstyrelserna och polischefen. Det finns motsägelser i utskottsbetänkandetpä den punkten. Utskottet ger på s. 22 i sitt betänkande ett fylligtreferat av vad som här säges i propositionen. Där står; "Konstruktionenblir alltså att både polislednings- och förvaltningsuppgifterna åläggspolisstyrelsen, trots att uppgifterna i stor utsträckning skall fullgöras avpolischefen. Mot denna bakgrund kan den nuvarande i den särskilda lagen givnadefinitionen av vad som avses med polismyndighet inte behållas." Där sägsalltså klart att primärt har polisstyrelserna att ta befattning med både polislednings-och förvaltningsuppgifter. Sedan skall polisledningsuppgifterna delegeras tillpolischefen, och det finns åtminstone antydningar om hur denna delegation skallgä till. Jag skall be att få återkomma till det. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet Men på s. 5 5, när utskottet mera fritt refererarpropositionen, sägs det, mitt på sidan: "Polisstyrelserna ålägges alltså iprincip de uppgifter som lokal polischef nu har. I praktiken avses emellertidingen ändring härvidlag. Arbetsuppgifterna skall, som närmare angivits ovan iavsnittet rörande medborgarinflytandet, enligt propositionen fördelas mellanpolisstyrelsen och genom delegation dess ordförande, polischefen. Ärendensom innebär utövning av polisledning skall falla helt utanförmedborgarrepresentanternas befogenhetsområde." "Falla helt utanför medborgarrepresentanternasbefogenhetsområde" - det måste, herr talman, innefatta att det även fallerutanför styrelsens befogenhet att delegera. kan inte till en tjänsteman eller någon annandelegera beslutanderätt i frågor, som faller helt utanför styrelsens egetbefogenhetsområde. Det är där, herr talman, som jag menar att oklarhetenråder. är vi upplysta om att delegationen skall ske genom attdet utfärdas instruktion, och såvitt jag förstår pågår utarbetande av dennainstruktion i departementet. Men det framgår också, om jag tolkat texten rätt -jag ber statsrådet om hjälp med tolkningen om jag missuppfattatnågonting att delegationen ändå måste ske via polisstyrelserna. Instruktionendrar upp ramen och utfärdar bestämmelser för hur delegation skall gå till. Mendelegationen måste ske från polisstyrelsen till polischefen. Är det verkligenmöjligt att ens i enlighet med en instruktion fatta beslut om att delegerauppgifter som man själv inte har? Jag är rädd, herr talman, att här kommer attskapas en oklarhet, och den behöver undanröjas. Det har i talarstolen av justitieutskottetsordförande utan motsägelse från statsrådet eller någon annan använtsuttryck av ungefär denna lydelse: Konstruktionen innebär att polisstyrelsernaskall delegera beslutanderätt i frågor där styrelsen själv icke har primärbeslutanderätt. För mig är det en orimlig tanke att man skall kunna delegera enrätt som man inte har. Blir det inte så att om polisstyrelserna formellt tillpolischefen delegerar befogenheten att leda polisarbetet, kommer det beslutetatt vara en nullitet? Polischefen agerar och handlar i sin tjänst på grundvalav ett uppdrag som rimligen inte har någon laga kraft, därför att den instanssom givit uppdraget icke har rätt att befatta sig med dessa frågor. Det är möjligt att statsrådet eller någon annan kanskingra min oro på den punkten jag vet inte. Tills vidare, herr talman, anserjag att det vore bättre att låta den nuvarande lagen om vad som skall avses medlokal polismyndighet fortsätta att gälla bara med den ändringen att vi infogaren mening som ger polisstyrelserna den avsedda ställningen. Jag vill därför, herr talman, sluta med att yrka attriksdagen för sin del antar följande förslag till lag om ändring i lagen(1964:317) om vad som avses med polismyndighet. Ändringen avser 1 § som lyder;"Med polismyndighet avses polischefen i orten, om ej annat följer av lageller författning." Jag föreslår att vi där tillägger: "Ompolisstyrelse är särskilt stadgat." Därmed ger vi möjlighet att införapolisstyrelse i organisationen enligt särskild stadga och instruktion, men debefogenheter som tillkommer polischefen som lokal polismyndighet är då enligtmin mening fortfarande klart definierade. Jag skall passa på att säga några ord för attom möjligt hjälpa till att skingra den oklarhet som påtalade. I den föreslagna lagen står skrivet: "avses polisstyrelsen." Det betyder att alla frågor somenligt lag eller författning ankommer på lokal poHsmyndighet enligt lagentillhör polisstyrelsen. AU lokal polisverksamhet faller i princip underpolisstyrelsens kompetens. är det sagt att en del skall delegeras och annat kunnadelegeras. Tanken är att man genom en instruktion direkt skall delegera denoperativa ledningen av polisens arbete till polischefen. I övrigt kommer avinstruktionen att framgå i vilka frågor polisstyrelsen kan besluta att delegerabeslutanderätt tHl polischefen. Jag tror inte att det är något att anmärka på denteoretiska och formella klarheten i ett sådant system. kankänna sig lugn. den 23 febmari 1972 Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: Jag är beredd att tro att det kanske intefinns någon anledning till oro över bristande klarhet i propositionen. Men nuär det så att beslut icke är propositionens text, utan det ärutskottets betänkande, och i utskottets betänkande står dess värre uttryckligenatt ärenden som innebär utövning av polisledning skall falla helt utanförmedborgarrepresentanternas befogenhetsområde. Det är detta som kommer att ingåi beslut, och då frågar jag mig om den avsikt som ligger bakompropositionen egentligen blir möjlig att förverkliga, sedan fattatdetta beslut. Är det inte också så, , att man i varie fallantar en ny definition av begreppet delegation, som inte är densamma som vi igängse praxis inlägger i begreppet? Vi menar med delegation, inte minst i denkommunala styrelsen, att en nämnd eller en styrelse som har en vissbeslutsbefogenhet överlåter denna till någon annan, oftast en tjänsteman,kanske en ordförande. Här är det uppenbariigen så att Kungl. Maj:t med eninstruktion delegerar uppgifter ifrån polisstyrelsen till polischefen,uppgifter som man har sagt primärt tillkommer polisstyrelsen. Är detta egentligen en delegation? En delegationkarakteriseras ju bl. a. därav att den delegerande, den nämnd eller styrelsesom fattat beslutet om delegation, när som helst kan återta den. Man kan återtaden helt eller återta den för en enskild fråga. Man kan gå in i beslutsprocessenoch säga att här haren underställd tjänsteman enligt delegation fattat ettbeslut, men nämnden upphäver det beslutet och tar tillbaka sin rätt attbesluta. Det kan polisstyrelsen, såvitt jag förstår, icke göra.Därmed menar jag också att det finns en skillnad på den regionala och denlokala organisation som här är föreslagen. När man hänvisar till parallellen med länspolischefen ochhans förhållande till är den parallellen enligt min mening intehelt korrekt. Den stora skillnaden är att landshövdingen kan personligen underutomordentliga förhållanden ingripa och ta befäl över polisen. Vissa reformer inom polis- och åklagarväsendet har alltsåverkligen befogenheter rörande polisledningén, men det har icke polisstyrelseneller dess ordförande. Är det inte också sä att frågorna blivit något svåraregenom att den förutsättning som gällde när propositionen skrevs, nämligen attpolischefen skulle vara självskriven ordförande i polisstyrelsen, inte längreär för handen sedan utskottet ändrat pä den punkten? beslut, om bifallerutskottets betänkande i detta fall, är att antar ett lagförslag omvad som skall avses med polismyndighet. Det lagförslaget är identiskt medpropositionens förslag. Någon risk för att en oklarhet skapas genom eventuellaskrivningar i betänkandet finns icke pä denna punkt. () kort genmäle: Min avsikt har icke varit att vi skulle få enpolemik, en strid om detta. Jag har bara velat göra ett försök att skapa enviss klarhet, och jag är fortfarande inte riktigt säker på att den klarhetenhar skapats. beslut är visserligen en lag som antages efter ettförslag som är identiskt i propositionen och i utskottsbetänkandet. Men det ärett förslag som enligt min mening ger rum för tolkningar och kommer att behövakomplettering med en instruktion - det vet vi redan. När nian skall tolka enlag går man till förarbetena, till processen som föregått lagstiftningen. 1 denprocessen ingår riksdagsbehandlingen och utskottsbetänkandet, där detuttryckligen sägs att enligt mening faller ärenden rörandepolisledning helt utanför medborgarrepresentanternas befogenhetsområde. Där är,menar jag, alltjämt en oklarhet. Efter detta, herr talman, vidhåller jag mitt yrkande ombibehållande av den gällande lagen om polismyndighet med den ändring som jaghar föreslagit. Fröken (); resonemang har kanske ett visstteoretiskt intresse, men i praktiken betyder hans funderingar nog inte såmycket. Sedan vi hört vad statsrådet här har sagt kan vi väl känna osslugnade pä den punkten om vi nu hade några tvivel. Jag vill tillägga att vi i utskottet tog upp denna frågajust med anledning av att vi hade frångått propositionens förslag rörandeutseende av ordförande i polisstyrelserna. Vi kom slutligen fram till denståndpunkt som vi har intagit i utskottet, även om vi medger att de synpunktersom har framförts i det särskilda yttrandet också kan ha ett visst fog för sig.Om stannar för det förslag som utskottet här har framlagt så konimervi säkerligen att få ett system som fungerar. Därvidlag delar jag heltstatsrådets uppfattning. Jag yrkaralltså bifall till utskottets förslag. Överläggningenvar härrned slutad. PunkternaA - C och O Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och iRöstänga, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkterna A-C och O röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrar i Ljusdaloch i Röstänga. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna D - N och P Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till det av under överläggningen framställda yrkandetbeträffande ett av de under punkten upptagna lagförslagen, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten Q röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranledes av bifall till det av under Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Carlshamre begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Vissa reformer inom polis- och Lklagarväsendet den 23 febmari 1972 Viss gudstjänstgemenskap, m. m. § 9 Föredrogs betänkande: Nr 2 i anledning av propositionen 1972:2 angående utgifterpå tilläggsstat 11 till riksstaten för /72 i vad avser visstanslag inom verksamhetsområde Nr 1 i anledning av motioner angående beräkning avbasbeloppet inom den allmänna försäkringen m. m. Nr 2 i anledning av motioner angående översyn av reglernaför änkepension inom folkpensioneringen Nr 3 i anledning av motion angåendesjukpenningförsäkringen för vissa ensamstående Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 10 Viss gudstjänstgemenskap, m, m. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 2 i anledning av motion om viss gudstjänstgemenskap, m, m. I detta betänkande behandladesmotionen 1972:1055 av () och i Arrie (c), i vilkenhemställts 1, att för sindel skulle anta i motionen framfört förslag till lag om viss gudstjänstgemenskap, 2. att iskrivelse till Kungl, Maj;t begärde att erforderliga medel ställdes till ärkebiskopens förfogande för utredning om möjlig heterna till gemensam nattvardsutdelning för präster frän och pastorer i frikyrkliga samfund. 1. utt riksdagenskulle avslå motionen 1972:1055 i vad den avsäg antagande av lag om vissgudstjänstgemenskap, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1972:1055 i vad den avsäg viss utredning. Reservation hade avgivits av herrarKällstad (fp) och (), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att för sin del skulleanta det i motionen 1972:1055 intagna förslaget till lag om vissgudstjänstgemenskap. HerrKÄLLSTAD (fp); Den fråga som är föremål för vårbehandling var uppe till diskussion för rätt sedan, nämligen den 5november , och jag skulle därför inte behöva säga mänga ord, eftersomjag då deltog i debatten. Men eftersom tidningen i ett ledarstickden i är har gjort ett angrepp på mig på grund av den ställning somjag tog i debatten , finner jag ändå anledning attsäga någonting i denna fråga. Jag skall strax återkomma till vad man iden nämnda tidningen har att säga i saken. Bakgrunden till den här frågan är kyrkomötets beslut 1970.Vid detta kyrkomöte framlades en motion av biskop om viss gudstjänstgemenskapmellan och andra i verksamma kristna samfund. Imotionen, som också var undertecknad av biskoparna och ochprofessor , betonades inledningsvis att karakteristisk för denkristna kyrkan är den ekumeniska rörelsen.