prot · FV09120 · 1972-12-31 00:00:00 — Som det står i svaret antar jag att jordbmksministerndär velat föregripa en för härd kritik, eftersom man naturligtvis på ett sådantområde som detla, där så oerhört mycket forskning behöver komma till stånd,inte specifUct kan peka på en eller annan grundorsak till vissa typer avföroreningar. Kvar står att vi har en fluktuerande svavelvälehalt i Östersjön.År 1968 var ett dåligt år, 1970 och 1971 har varit hyggliga år, och vi gör såpass noggranna undersökningar som vi har möjlighet till för att klara dennasak. Jag skulle då vilja fråga: Vad är det somskiljer de andra ländernas uppfattning från den svenska uppfattningenbeträffande orsakerna? Är det helt enkelt sä att man där inte vill sätta ettklart samband mellan utsläpp och förorening i ? HerrSTRÖMBERG (fp): I likhet med vill jag uttryckamin förvåning över att vi får denna debatt när vi skall behandlaett flertal motioner om . Därför skaU jag fatta mig mycket kort. Herr jordbmksministern - eller möjligen något annatstatsråd - fick havsresursutredningens betänkande. Ett kapitel berördeforskningen inom oceanografin, och på en del andra områden som har med hav attgöra, bl a. behandlade man mycket noga den forskning som sker i . Detvar en utomordentligt värdefull samlad redogörelse för problemen som härlämnades. Det visar sig bl. a. att den forskning som pågår rörandeÖstersjöns problem i stort sett icke är samordnad mellan alla länder mntÖstersjön. Det finns bara elt par informella grupper som består av friståendeforskare från alla länder som har kust runt . behandlar vi en folkpartimotion, där detframhålls att denna forskning behöver samordnas så att alla länder kommer med.Östersjön är inget i och för sig särskilt stort hav, men problemen är många ochstora, och alla strandstater bör sätta in resurser för att gemensamt lösa dessa problem.Det har av kända skäl varit omöjligt. Vad som har hänt - valet iVästtyskland, den deklaration som den svenske utrikesministern har lämnat, detuttalande som gjordes från och ett uttalandefrån den danska regeringen gör att vi nu kan hoppas att det finns betydligtstörre möjligheter att lösa dessa problem . Jag skulle viljauttrycka den förhoppningen att , som är det land som har mest Strandrunt , tar initiativ till att samordna den forskning som skaU äga rumi . Jag valde att besvara interpellationen såfort jag kunde; jag tycker det är en bra princip. Jag vet inte om man skallbesvara interpellationer då det föreligger ett utskottsbetänkande i sammaärende. Jag tror att det skulle förrycka riksdagsarbetet, eftersom det alltidfinns något samband mellan en interpellation och ett utskottsärende. Jag harvarit i så jag vet hur reaktionen blir om man pä enarbetstyngd plenidag skaU svara på en massa interpellationer. Därför förstårjag inte riktigt förundran. Jag tycker inte det finns anledningatt vara ledsen för att ett statsråd snabbt svarar på en interpellation. Jag skaUgärna försöka besvara de frågor som här ställde. När det gäller bedömningen av situationen i ärdet riktigt att meningarna är delade. Från svensk sida hävdar vi attsituationen i har försämrats på grund av föroreningarna. Men danskaoch finska forskare säger att det är helt andra orsaker som ligger bakom. a. att det är naturliga förändringar som äger rum och som innebär attsalthalten ökar i . Bland dessa forskare råder aUtså delade meningar. Det är klart att jag anser den svenska ståndpunkten varariktig. Vi har ju också handlat därefter. Allt vårt praktiska handlande går utpå att förhindra förorening av . Det gäller nu för oss att övertygaforskarna i de andra Östersjöstaterna om riktigheten av detta. När der sedan gäller överläggningarna med våra danskavänner så kommer vi i konseljen nu att utse den delegation som skallsköta förhandlingarna för vidkommande. Vi har haft besök av våradanska kolleger, som gör lUcadant; det måste ju finnas en förhandlingsgruppför de här frågorna. Jag hoppas att den mycket snart skall komma i gång medarbetet. Pä den svenska sidan ligger vi bra till, men jag tror attmin danska kollega behöver litet hjälp från oss för att kunna utövapåtryckningar pä kommunerna, som skall vidta åtgärderna. Ur den synpunkten vardet ett bra anförande som fm höll. Det kommer säkert till danskarnaskännedom, så jag behöver kanske inte ytterligare understryka synpunkterna medhänsyn till mina relationer till min kollega. Vad beträffar anförande delar jag hell hansuppfattning att det numera har bedrivits forskning så pass länge att man skullekunna få tUl stånd separata överenskommelser. Jag troratt vi kan vara rätt optimistiska beträffande trots Om åtgärder mot förorening Om åtgärder mot förorening att dethar släppts ut förfärligt mycket föroreningar i detta vatten. För det står väländå klart för alla strandstater vad som håller på att ske. Man måste ha ettgemensamt intresse - och det vet jag att man har - i , ,och att åstadkomma förbättringar av . Det ärvårt gemensamma hav, där vi hämtar en stor del av den näring vi behöver. Ettomfattande fiske bedrivs ju av de här staterna i . har det tyvärr inte varit möjligt och det vetherr lika väl som jag - att komma längre än att vetenskapsmän ochforskare har samarbetat i alla sju staterna. Likaså har samarbete bedrivits påämbetsmannanivå. Vårt naturvårdsverk har kunnat umgås och förhandla med alla desex övriga staterna, även med DDR. lär de politiska hindren av allt att dömasnart vara undanröjda, och den internationella situationen håller på attförändras. Det innebär ju att vi kan närma oss Östersjönsmiljöproblem även på regeringsnivå. Det har ju också redan ägt rum en ganskaintensiv forskning, som givit en rad konkreta resultat. Och överläggningarnamellan ämbetsmännen har ändå haft tUl syfte att man skulle kunnaträffa regeringsöverenskommelser. Vi har således både det arbetet somforskarna har bedrivit och samarbetet mellan administratörer att bygga på. Jag vUl inte aUs underskatta värdet av den överenskommelsesom är träffad mellan och för att rädda The Great Lakes, men detär klart att detta har varit något lättare för dem än vad det kommer att bliför oss; vi måste ju träffa en överenskommelse mellan aUa de berörda sjustaterna. Jag tror att man numera, sedan den politiska situationenklarnat, kan se rätt ljust på denna fråga och att vi snart bör kunna få tUlstånd en överenskommelse, i varje fall på vissa punkter där detta är av behovetpåkallat. HerrWIJKMAN (m): Jag skall inte förlänga debatten. Jag villtacka för de förtydliganden som statsrådet nu har gjort. De inger mer optimismän svaret om att separata överenskommelser skall bli möjliga . Om vi nukan knäcka den politiska frågan om DDR:s status så lär vi väl ganska snartkunna få till stånd ett arbete på en konvention. Jag har erfarit att professor , chefen för , besökt vårt land och, som jag hoppas, redogjort för endel detaljer i det arbetet. Jag viU återigen tacka för den positiva anda i vilken vihär har diskuterat denna fråga. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Föredrogsoch hänvisades Kungl. Maj :ts propositioner nr 132 tUl justitieutskottet, nr 144 tUl socialutskottet och nr 145 tih skatteutskottet. §11 Föredrogs och hänvisades tUl skrivelse från Nr 120 riksdagensförvaltningsstyrelse angående anslag på tUläggsstat för budget- den /73 tUl Den inre riksdagsförvaltningen: Utredning om riks- § 12 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1805 tUl civUutskottet, nr 1806tiU inrikesutskottet, nr 1807tUl civUutskottet, nr 1808tUl inrikesutskottet, nr 1809 tUl civUutskottet, nr 1810och 1811 tUl inrUcesutskottet, nr 1812 punkten 2 b tUl civUutskottet och i övrigt tUlinrikesutskottet, nr 1813 tUl civUutskottet, nr 1814-1816 tUl inrikesutskottet, nr 1817tiU civUutskottet, nr 1818 såvitt avsåg sista yrkandet tUl civUutskottet ochi övrigt tUl inrikesutskottet. Nr 1819 punkterna 7 och 10 till civilutskottet samt iövrigt tUl inrikesutskottet, nr 1820och 1821 tUl civUutskottet, nr 1822tUl inrikesutskottet, nr 1823punkten 6 tUl inrUcesutskottet och i övrigt tUl civUutskottet, nr 1824och 1825 tUl civUutskottet, nr 1826-1831 tUl inrUcesutskottet, nr 1832tUl civUutskottet, nr 1833 tUl inrikesutskottet, nr 1834tiU civUutskottet, nr 1835-1837tUl inrUcesutskottet, nr 1838 tUl civUutskottet samt nr 1839tUl trafUcutskottet. § 13 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 37 och 4449, skatteutskottets betänkande nr 59, justitieutskottetsbetänkande nr 18 och 23, lagutskottets betänkanden nr 19, 20, 22 och 24,utrUcesutskottets betänkanden nr 1 2-15, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden nr 3638 samt jordbruksutskottets betänkanden nr 49-54 och 62. § 14 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 225. § 15 Herr tredje vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle lagutskottetsbetänkande nr 19 uppföras närmast efter betänkande nr37 samt jordbruksutskottets betänkanden nr 49-54 och 62 närmast efter konstitutionsutskottetsbetänkande nr 49. 4 protokoll 1972. Nr 120 § 16 Utsträckt motionstid 21november 1972 Ordet lämnades på begäran tUl -------------------- (), som yttrade; Jag tillåter mig hemställa att kammaren villebesluta alt tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:tsproposition nr 132 med förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen m. m.måtte med hänsyn till ärendets omfattning utsträckas tiU första plenum . Denna hemställan bifölls. § 17 Interpellation nr 226 ang. säkerhetspolisensmöjligheter till personalkontroll Ordet lämnades på begäran tUl FruKRISTENSSON (m), som yttrade: företog JO en utredningangående säkerhetspolisen och värnpliktskonferensen i . Utredningen föranleddesfrämst av vissa händelser vid årets värnpliktsriksdag. JO konstaterar attsäkerhetspolisen är ett oumbärligt instrument till skydd för landets yttre ochinre säkerhet. Slutsatsen av JO;s utredning är att han inte finner anledningifrågasätta införandet av ytterligare regler för den särskildapolisverksamheten eller ytterligare garantier till säkrande av att verksamhetenhäUs inom behöriga gränser. JO konstaterar också att man inomrikspolisstyrelsen är klart medveten om de ramar som gäller för verksamhetenoch om vikten av att så långt möjligt skydda den enskilde medborgarensintegritet. JO finner inte anledning föreslå någon ändring ipersonalkontrollkungörelsen men uttalar att en viss komplettering kan varapåkallad för att effektivisera övervakningen av vissa extremistorga-nisationer.I sin sammanfattning konstaterar JO att han i fråga om säkerhetspolisen ej funnitanledning tUl erinran mot tiUämpning av gällandeföreskrifter eller eljest mot det sätt på vilket verksamheten utövas. Mot bakgrund av JO;s uttalande kunde det finnas anledningutgå ifrån att ytterligare åtgärder från regeringens sida ej skulle befinnaspåkallade. Redan innan utredningen slutförts tillsattes emellertid ivederbörande departement en arbetsgmpp som skulle förbereda ändringar i tillämpningenav personalkontrollen. Sådana ändringar har numera beslutats av Kungl. Maj:t, innebärandeatt tillämpningsföreskrifterna till personalkontrollkungörelsen skaU meddelasav Kungl. De nya tillämpnings-föreskrU'terna innebär att möjligheternatiU registrering av medlemmar av sven.ska extremistorganisationer väsentligtnedskurits, under det att medlemmar av utländska organisationer, som kanbefaras bedriva politiskt omstörtande verksamhet, eller sympatisörer med sådanaorganisationer skall antecknas i säkerhetsavdelningens polisregister. Det förefaller mig som om de nya tillämpningsföreskrifternaväsentligt 50 skulle försämra myndigheternas möjligheter att tiUse att inga ur säkerhetssynpunktolämpliga personer blir innehavare av befattningar. där sekretesskyddad information tillhandahålles. Åberopande det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att tUl herr justitieministern stäUa följande fråga: -------------------- Vilka skäl har föranlett den inskränkning isäkerhetspolisens möjligheter tiU personaUcontroU som de nyatUlämpningsföreskrifterna till personalkontroUkungörelsen synes innebära? Denna anhållan bordlades. § 18 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr136 med förslag tUl godkännande av konvention rörande skydd för framställare avfonogram mot olovlig kopiering av deras fonogram. § 19 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1840 av fröken m. fl. Nr 1841 a\ m. fl. Nr 1842 av m. fl. Nr 1843 av i m. fl. Nr 1844 av m. fl. Nr 1845 av m. fl. Nr 1846 av m. fl. Nr 1847 a\ m. fl. Nr 1848 av m. fl. Nr 1849 av herrar i och Anderssoni Nr 1850 av i m. fl. Nr 1852 av i m. fl. Nr 1853 av i m. fl. Nr 1854 av m. fl. avlämnande i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 116 med förslag tih lag om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar, m. m. Nr 1855 av m. fl. Nr 1856 av m. fl. Nr 1857 av herrar i och Nr 1858 av herrar Antby och Nr 1859 av m. fl. Nr 1861 av m. fl. Nr 1862 avherrar och Nr 1863 av m. fl. Nr 1864 av avlämnade i anledning av Kungl. Maj:tsproposition nr 120 med förslag tUl lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), m. m. Nr 120 Nr 1865 avfrokenAnderssoniStockholmm.fi. den ' " " ''''"'" "" 21november 1972 r 1867 avherrHelén m. fl. -------------------- Nr 1868 av m. fl. Nr 1869av herrar W/jre« och Toié Nr 1870 av herr lfiyÄ:ma« avlämnade i anledning avKungl. Maj;ts proposition nr 124 med förslag angående åtgärder för ökadbostadsförbättringsverksamhet m. m. Nr 1872 av m. fl. Nr 1873 av m. fl. Nr 1875 avherr m. fl. Nr 1876av herrar i och i Nr 1877av herr/o.se/.50n i Arrie ffi./7. Nr 1878av ,arMon i Nr 1880 av m. fl. Nr 1881 av herrar och i Nr 1882 av herrar i och i Umeåavlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 125 angående utgifter påtUläggsstat I tUl rUcsstaten för /73 avseendekonjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Nr 1883 av i Örebrom. avlämnad i anledning av Kungl. Maj.ts proposition nr 127 angående försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. Nr 1884 avherr i Nr 1885 av /eiiO« i Nr 1887av i Lane-Herrestad Nr 1888 av i m. fl. Nr 1889 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 128 med förslag tUl förordning om skatt på spel,m. Nr 1890 av /-/ewo« i Nr 1891 av herrMagnusson i m. fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:tsproposition nr 129 angående godkännande av avtal mellan . och om bildande av ett alarmeringsbolag, m.m. Nr 1892 av avlämnadi anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 13 1 med förslag tUl lag om ändringi lagen (1970:412) om otUlbörlig marknadsföring, m. m. 52 Nr 1893 av herrar i och Nisser Nr 1894 av hert Carlstein m. fl Nr 120 Nr 1895 av herrar G«ira/j.jo« i och Af/'/i5on i den Nr 1896avherr m. fl. Nr 1897av herr/o/!a/j.jiOrt i w./7. Nr 1898av herr/,a«io« i Nr 1899av /J i w./7. Nr 1900av /won i Agnas Nr 1901 av herr 0/mo« i SundsvaU Nr 1902av i Heden m. fl. Nr 1903 av herrar och i Arvikaavlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 133 angående ändradregional organisation av SJ Nr 1904 av m. fLavlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 138 med förslag tUI lag omändring i , m. m. § 20 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstäUts,nämligen Nr 328 () tUl herr jordbruksministernangående lämpligheten av att frakta spUlolja med pråm: Anser statsrådet det vara lämpligt att frakta spUloljasjövägen med pråm? Nr 329 () tUl herr justitieministern omåtgärder mot tjuvfiske: Föranleder det ökande tjuvfisket, nu särskUt med trål iÖresund, någon åtgärd från statsrådets sida? Nr 330 () tUl herr försvarsministern omåtgärder för att trygga på : Vilka åtgärder avser försvarsministern vidtaga för att trygga då ingen tung helikopter finns § 21 Kammaren åtskUdes .