prot · FV0941 · 1972-12-31 00:00:00 — Den kommunulu närdemokrutin är något somberör aUa människor. Tag som exempel ett förortsområde där man planerar attbygga ett parkeringshus. Det finns två alternutiv för pluceringen uvpurkeringshuset. Det enu är trufiktekniskt överlägset men innebär sumtidigt attP-huset kommer att ligga närmare bostadshusen. De boende i området vill därförha det andra alternativet som ger mindre störningar i form av buller, lukterosv. både och efter att parkeringshuset är färdigt. Vore det inte rimligt att invånama i ett sådantförortsområde skulle kunna få en formell möjlighet att ge sin mening tillkänna, t. ex. genom ett kommundelsråd för dennu förstud? Som det nu är futtasbeslut i frågor av detta slag utan att det finns någon formell kanal för attinhämta de berördas mening. Om det bildas en opinionsgrupp eller ett byalag ellernågon annan sammanslutning finner de i flertalet fall att deras opinionsarbetekommer . P-huset byggs på den ursprungligen avsedda platsen med deobehag som detta medför för de boende. Det är då naturligt om de boende kännerett utanförstående i förhåUande tUl samhället och en bitterhet motbeslutsfatturnu. Folkpurtiets närdemokrutisku progrum syftur till utt gemännisko'mu ett ökut inflytande på de många vurdugsnura problem som hör tUlkommunalpoUtiken, och det exempel som jug inledde med här tycker jug välillustrerar behovet uv åtgärder på dettu område. Vi hur i vår motion pekat påflera olika vägar att gå framåt mot detta mål. Vi nämner kommundelsråd,kommunala folkomröstningar, öppna redovisningar från de kommunala nämnderna,offentHga utfrågningar i kommunala nämnder och styrelser samt ytterligaresaker. När det gäller kommundelsråden ligger deras värde i utt deöppnar en ytteriigure kanal för inflytande som ligger nära medborgarna. det attsnabba på för att om möjligt års val få fram ett förslag, som visarhur man skall kunna ge de kommuner som så vill en möjlighet att införa sådanaråd eUer vad man nu vill kalla dem själva termen kommundelsråd är ju intesakrosankt i sammanhunget. Om man kun klurgöru kommundelsrådens former, funktioneroch vulsätt års vul kun ju partierna valrörelsetala om för väHama, om man vill utnyttja möjliglieten att under mandatperioden1974-1976 inrätta kommundelsråd för att på det sättet öka inflytundet förkommunens invånare jämfört med i dug. Purtiernus uppfattning i den frågan kanju vara avgörande för vilket parti väljama vUl stödju vul. Om detdäremot inte kommer något förslug om lugstiftning , ligger detnuturligtvis näru tUl hunds utt uwaktu -eller i vuqe full utt sägu utt munuwuktar - en lagändring som kun ge större klarhet i fråga om kommundelsrådensuppbyggnud och funktioner. Här krävs alltså ett utredningsarbete, och det ärväsentligt att utredningen rörunde den kommunulu demokrutin får i uppdrug uttsnubbu på på detta område. Kommunula folkomröstningur är ett unnut sätt utt stärkumänniskornus inflytunde genom utt de får sägu sin mening direkt i de sakfrågorsom skall avgöras av de kommunala organen. Vi vill ge en möjlighet för dekommuner som så önskur utt unvändu sig av folkomröstningsinstitutet. Det ärulltså frågu om en rätt för kommunerna och givetvis inte om en skyldighet detgäller både om kommundelsråden och om folkomröst-ningurnu. I reuliteten hur detväl förekommit sådunu här omröstningur i en del kommuner utun utt man kunnatanvända beteckningen folkom-röstningan På detta område behöver direktivenulltså ändrus så utt utredningen åläggs utt läggu frum förslug om rådgivundekommunulu folkomröstningan Den kommunula informutionen och urbetsvillkoren fördekommunala förtroendemännen är också frågor vilkas uvgörunde delvis är beroendeav ett positivt arbete uv utredningen om den kommunula demokratin. Det finnsfleru skäl till utt frågornu om information och arbetsvillkor är så väsentligu.Ett uv dem är utt man skaU skapu förutsättningur för politikernu utt styru. Menäven om mun bortser från det ungelägnu i utt öku politikernus möjligheter uttfuttu riktigu beslut och styra förvaltnings-uppuruten pä verkställighetsstudietfinns det skäl utt förbättra den kommunulu informutionen. Om kommuninvånurnuskull kunnu väHu mellun oliku hundlingsulternutiv och därigenom påverkuutformningen uv den egna kommunen måste de nuturligtvis hu full information omolika kommunula handlingsaltemutiv. Beträffunde förtroendemännens urbetsvUlkor vill jug korthänvisa tiU den allmännu formulering som finns i utskottets enhälliguskrivning: "Det är därför ungeläget, att hinder för fullgörande avkommunala förtroendeuppdrag undanröjs liksom utt åtgärder vidtus för uttunderiättu de förtroendevaldus urbete." Jug tror att det kan sägas väldigt generellt attarbetsförhållanden och ersättningsregler för förtroendemännen bör utformus såatt de inte försvårur rekryteringen uv politiken Det gäller speciellt i fråguom kommunernu, där ju det överväldigunde flertulet poHtiker hur fullt förvärvsurbetevid sidun uv sinu politisku uppdrug. Mot bukgrunden uv den debutt som hur förtsom politikernus ställning och urbetsvillkor är utskottets uttulunde särskiltrelevunt 1972. Får jug, herr tulmun, också som hastigast beröra en punktsom står Htet längre ned på föredragningslistan bara för att därmedexemplifiera någru andra åtgärder som syftar till utt stärku människornusinflytunde över de kommunula besluten och förbättru deras kunskuper i kommunulafrågor. Det gäller de rätt många konkretu uppslug tUl ökud insyn i och kontroUöver kommunala bolag och stiftelser som finns i närdemokratiskamotion. Det är i själva verket åtta olika konkreta uppslug som vi har fört framoch som vi tror att den här utredningen om den kommunala demokratin kunde haglädje av att studera. Våru synpunkter på en buttre kommunulinformution och bättre urbetsvUlkor för de kommunulu förtroendemännen hur vifått ett visst gehör för i utskottet, och vi hur därför inte frumställt någraytterligare yrkanden utöver utskottsmajoritetens. På övriga punkter har viemeUertid liksom tidigare blivit tvungnu utt reserveru oss. Mun kun nuturligtvis ställa sig frågan varför våra förslagom kommunul närdemokrati i övrigt möter ett så konsekvent motstånd frånsocialdemokratin. Det är möjligt att ett svar på den fanns i det uttalunde somden socialdemokratiske partisekreteraren i gjordeför . Han ondgjorde sig då över att år efter åråterkommer med samma förslag trots att de inte bifalls av . Om mun bortser från det i och för sig uppseendeväckundeutt den sociuldemokrutiske partisekreteruren i riksdugens tulurstol försökerförmå oppositionen utt uvstå från utt föru frum sinu förslug i form uv motioneroch reservutioner, tror jug utt det finns en annan synpunkt som är viktig i dethär summunhunget, och det är utt just upprepandet uv förslugen hur ettegenvärde, som kun bidru tUl förslugens frumgång och också - vUket belystesförra veckan - har bidragit till derus framgång. Jag tror alltså att det är en skyldighet för den politiskaoppositionen att i de frågor som man upplever som viktiga återkomma till dessutt mun hur nått frumgång. Det är ulltså det som vi hur gjort här, och det ärdet, herr tulmun, som är orsuken till utt jug vid dennu sena timme har i någonmån upprepat en urgumentution från tidigure. Jug ber utt få yrku bifull tillreservutionernu 1, 2 och 3 vid betänkande nr 9. Den kommunulu demokrutin hur vurit föremålför mångu debutter i riksdugen under senure år. Från hur vi vuritpådrivande i dessu frågor. Vi gick emot principbeslutet om en nykommunindelning 1962 bl a. därför utt de kommunuldemokrutisku synpunktema ocheffekternu inte hade blivit beuktude. Vi förde frum tanken på länsdemokrati1963 och 1964, och det blev-ju en utredning. Syftet var att fåtill stånd en breddning uv den folkligu självstyrelsen på det regionulu plunet.Under de föHunde åren hur vi vid vurie riksdug fört frum våru kruv, som hurgått ut på att stärka den Vissu utredningar har som ullu vet kommit tUl, men de hur ännu inteuvsutt någru nämnvärdu resultat. Våru kruv på åtgärder för utt bredda och förstärku denkommunulu självstyrelsen hur uppreputs , bl. a. i flera partimotioner. Vinoterade en framgång , då förklarade sin anslutning tiUlänsdemokrutitunken. Skälet till utt vi kommer tUlbuka i dessu frågor är attutvecklingen går snubbt och på väsentligu områden i en för kommunernu och denkommunulu demokrutin ogynnsum riktning. Det betänkande från som nubehandlas tar upp frågor av stor betydelse för den kommunala självstyrelsen.Det är klart att en levande demokrati på det kommunala området förutsätter attden kommunala självstyrelsen omfattar frågor som är av väsentlig betydelse förmedborgurna, men det är lika självklurt att en levande kommunul demokrati ocksåförutsätter ett stort mått av handlingsfrihet - att det verkligen är fråga omsjälvstyrelse i egentlig mening. Vi vet alla att den kommunulu självbestämmunderätten ärkringskuren genom omfattande och ingående statliga regleringar och genom krussuekonomisku realiteter. Dessa två faktorer hänger intimt summun - det är viktigtutt stryku under detta, eftersom mun ofta bortser från det sambundet. Denstutsreglerude delen uv kommunernus verksumhet svurur för uvkommunernas utgifter, men staten bidrur tUl kostnudema baru med omkring enfjärdedel. Vidure är det väl så att de kommunala ambitionerna medverkat till deutgiftsökningar som skett. Även här har staten ett medunsvur som inte barahänger samman med typen av stimulansbidrag utan också ligger djupare. Dettaskulle jag kunna uttrycka så utt när det är så skevu bestämmelser förkommunerna då det gäller att handla självständigt kan de kommunala ambitionernajust på dessa sektorer överdimensioneras. Det står därför klart utt den statligu styrningen uvkommunerna måste väsentligt minskas. Dettu har frumhåUits från vårt purtissida, och det har även kommit tUl uttryck i enigu uttulunden frånKommunförbundets styrelse. Förslugen i den proposition, som stutsutskottetbehundlut och som också riksdugen behundlur, syftur till utt lättu påunderställningskruven. Dessu reformer skull hälsas med tUlfredsställelse, mende är inte särskilt praktiskt betydelsefullu och är således inte hellertillräckligt långtgående. Utskottet har i sambund med propositionen ocksä behandlatyrkandet i partimotion om den kommunala demokrutin. Dettu yrkunde harvurit inriktut på en väsentlig minskning av den stutligu styrningen uvkommunerna. Det finns ull uniedning för riksdugen utt biträdu det yrkandet ochge uttryck för vad som med skärpa understryks i den delen av centernspartimotion. Jag vill erinra om att yrkude utt denkommunuldemokrutisku utredningen skulle fä i uppdrag att göru en allmänöversyn UV stutsuppsiikten över kommunemu. Yrkundet avvisades då av riksdagenmed motiveringen att detta låg inom ramen för länsberedningens uppdrag. Menberedningen har inga klaru och koncisu direktiv i det uvseendet. Vud mun behöver är, som hur sugts tidigure här fråntalarstolen , ett samlut grepp om den kommunulu problemutiken och enbestämd reformviHa. T stället har vi fått olUcu utredningur, och vi hur kunskeockså i vissu fuU fått direktiv till de utredningurnu som inte ger detslutresultut vUket ätmmstone vi från vill nå. Vi hur således att setill utt vi får en sådun inriktning uv den statligu styrningen utt den uvtur istället för utt stärkus. Jug vUl särskUt betonu utt det självfullet bör gäUu dediskussioner och den inriktning som förekommer beträffunde den regionuluplaneringen. Mot dennu bukgrund är det i hög grud ungeläget attriksdagen ställer sig bukom yrkandet om ett uttulunde, utt den stutligastyrningen av kommunema väsentligt skall minskas. Det är inte tillräckligt att,som utskottet gör, sätta sin tiUit till civUministems allmänt hållna uttalandeni propositionen. Det är nödvändigt att med skärpa understryka viHeinriktningeni det avseende jag här har berört. Jag skall, herr talman, återkomma senare med yrkandebeträffande betänkande nr 11. HerrJOHANSSON i TroHhättan (s); Man får se den diskussion vi nu för motbakgrunden av att en utredning arbetar med de kommunala demokratiproblemen.Strängt taget aUa de frågor som här har tagits upp faller inom utredningens ramoch behundlus uv den. Det har fieller inte inom utredningen rått några delademeningur om den urbetsmetodik som mun hur valt. Företrädarna för de partier,som vUl skrivu tUl regeringen utt den skuU i sin tur sättu sig i förbindelsemed utredningen och få den att lägga om arbetsmetodiken, har inte fört frumsåduna yrkanden inom utredningen. Det hur rått fullständig enighet om uttutredningen skuUe börju med utt tu upp frågun om fullmäktigesupp-leunternu,därför utt allu upplevde ett behov uv utt de nuvurunde reglernu förändrades. I enlighet med direktiven har utredningen gett förtur åtfrågan om kommunalt majoritetsstyre eller kommunalt samlingsstyre. Under tidenhar emeUertid utförts ett mycket omfattande materialsamlande, som gör detmöjligt för utredningen att nu ta upp informationsproblemet, folkomröstningsproblemet,kommundelsrådsfrågun och de undru frågor som här hur berörts. Även om riksdugeninte skriver till utredningen utt skynda pä i detta avseende kommer utredningenutt sättu in sinu krufter på dessu uppgifter helt enkelt därför utt utredningennu hur fått det material som den behöver för att seriöst kunnu behundlufrågornu. hur ju och möjligen folkpurtiet en egenutredningsteknik på det här området. Mun viU utt delur uv utredningurnuplötsligt skall ryckas bort eller att utredningarna skall åläggas vissa tingunder pågående utredningsarbete, därför att man inom hur nått frumtill vissu ståndpunkter. Den utredning som urbetar har vuxit fram ur de omfattandediskussioner som vi fört om den kommunala demokratin. Den föregicks av enarbetsgmpp, där olika partier var företrädda och där det också funns representunter för kommunförbunden och för den kommunulu Nr 41 forskningsgmppen. Mot dennu bukgrund hur jug överruskuts uv ett Onsdaeenden uttulunde i centerpartimotionen.Troligen beror det på brådskan utt detta 15 mars1972 uttalunde kommit med. Där står nämligen; "Den urbetsgrupp med -------------------- företrädureför purtiemu och de kommunula förbunden som demo- begärt förplaneringen av utredningsarbetet kom inte till stånd." Någru UV oss som sitter här i kvälldeltog i en sådun urbetsgrupp. min delminns jug med glädje de sumtul jag hade inom denna arbetsgmpp med bl. a.Johannes , och , och jag minns också denullmännu glädje som rådde över utt mun vult en sådun uppläggning förbehundlingen uv dessu frågor. hur man gått vidare på denna väg, ochlyckligtvis råder det enighet i de storu frågornu. Vi önskar alla ha enutvecklad självstyrelse och demokrati, vi vUl att det skall finnasgoda förbindelser mellan de valda och väHarna, vi önskar skapa någon form avmellanvalsdemokrati. Jag betraktar det som lyckUgt att det råder en sådanenighet. Denna mellanvulsdemokruti hur långu truditioner här iSverige. Vi hur ett utvecklat partiväsen, många partier når med sinulokulorgunisationer ut till skilda bygder och stadsdelar. Vid sidan avpartierna finns fackliga organisationer, kooperativa sammanslutningar,nykterhetsföreningar, fri-kyrkoförsamlingar, idrottsföreningar osv. Allt dettakänner vi till. Man kun iblund önska litet större aktivitet inom dessasummunslutningur och utt de kunde förnyu sinu urbetsformen Men det är inget tvivelom utt dessu folkrörelser hur byggt upp den svensku demokrutin. De utgörulltjämt kärnun i vår mellunvulsdemokruti. Mun kun med rättu kurukteriseru vårsvensku demokruti som en folkrörelsedemokruti. Men dennu meUanvalsdemokrati bör omspänna helu fältet avpoHtiska förhållanden. Visst är det bra utt medborgumu kun påverkuförhållandena på närdistans, men det skall inte stanna vid detta. Det är avvärde att man kan påverku vulet uv hyucinter eller tulpuner i en pluntering,men långt väsentligure är utt mun kan öva inflytunde på politiken i stort, påden kommunulu ekonomin, pä lundstingens sjukvårdsplunering och på den stutliguverksumheten som betyder mycket för den kommunula utvecklingen. Det är ocksåväsentligt att man har direkta och goda kontakter mellan de valda och väHarna.Och detta förutsätter informationer i olika riktningar, dels från de kommunalaorganen ut till medborgarna, men dels också frän medborgurna till de kommunulaorganen. Jag är glad över att vi har kunnat bli överens om informationsavsnitteti utskottets betänkande. I vissa anföranden här har framträtt en misstro motpolitikernu. får förlätu mig, men jug tyckte utt hunsanförande andades en sådun misstro mot den representutivu demokrutin. Jughoppus utt replik kommer utt visu utt dettu vur ett missförståndfrån min sidu, men det funns inslug i anförande som jag tror attdet vore lyckligt om han retuscherade. Vi skull nämligen ha klart för oss attdet inte finns en enda förtroendeman som inte sitter där han sitter ikruft uv ett mundut, som hun direkt eller indirekt hur erhållit i vul. När det sedun gäller de speciellu frågor som vi hur blivitoenigu om i 216 utskottet vill jug beträffunde kommundelsråden frumhållu utt sociul- demokratininte har tagit stäUning på den punkten. Det finns också betydande likhetermellan utskottets och reservunternas skrivning. Då kun mun kunske undra vurförutskottet inte har kunnut unsluta sig tiU den ståndpunkt som reservunternaintugit, men skrivningen i reservutionen 2 är inte riktigt så oskyldig som dentiU en bödun kun verku. För min del vUl jug göra två erinringan Den förstaligger däri att det i reservationens att-sats står att utredningen om denkommunala demokratin skall få i uppdrag att frumläggu förslug "sommöjliggör för kommunernu utt införu kommundelsråd". Den möjligheten finnsredun . Det är bara det att kommundelsråden inte har beslutunde funktioner.För närvurunde finns det sådana kommundelsråd i sju kommunen Visserligen kallusdet inte för kommundelsråd i en kommun, men själv unser mun i den kommunen attdet planeringsråd som finns där svarar mot kommundelsråden. Det kanske kun huett visst intresse för kummurens ledumöter att veta, att sådana kommundelsrådhar inrättats i , , , , , och Sigtunu.Det äldstu av dem finns i och kaUas för planeringsräd; det kom tiUredan omkring 1960. Detta var min första erinran. Den andra gäller attreservanterna i motiveringen har velat binda utredningen för vissa lösningarenligt modeU. Det står där att en väg att åstadkomma den lokalasjälvstyrelsens förankring är att "inrätta kommundelsråd i enHghet med detankegångar som redovisas i motionerna ." På ett annut ställe heter detutt frågan skaU prövas "utifrån de synpunkter som återfinns imotionerna". Detta betyder att man sluter upp kring vad som står imotionerna. Det kan vara intressant utt studeru motionernu från dennuutgångspunkt. Vore det inte så sent skuUe jug ge mig in på en detuHgrunskning.Men låt mig tu upp två frågor, nämligen de som är de centrulu. Den enu gäller hur kommundelsråden skull väHus. Icenterpurtimotionen hur jug funnit en viss förståelse för de indirektu vulen.Helst önskur man dock fristående vul. Men när skull de ske? I en reservationsom uvguvs UV folkpurtisternu och de moderutu inom konstitutionsutskottetönskude mun utt dessu val skulle ske med övriga val. Vi skulle alltsåfå fyru vul sumtidigt. I den moderata motionen som har väckts - där förövrigt kommundelsråd har sutts inom citutions-tecken - tulur mun inte omvulmetoden, men två enskildu motionärer inom moderutu sumlingspurtiet pläderurför fristående val. är väl närmast instäUt på det. Folkpartiethar redovisat ett resonemang på den punkten. Men det intressanta i folkpartietsresonemang är att man för samman detta med frågan om den gemensamma valdagen.Låt mig få citera: "Med direktvalda kommundelsråd blir det än mernödvändigt att avskaffa den gemensamma valdagen för riks- ochkommunalval." Skull vi nu inom utredningen urbetu efter dennu modell? Viskulle ju tu hänsyn tUl vud som stod i motionema! Då skulle vi också verka föratt den gemensummu vuldugen skuUe upphävas. Men även om vi bortser från dettaråder det inget tvivel om utt mun anvisar olika modeller som inte stämmeröverens med varandra när det gäller valmetoden. När detgäUer beslutanderätten tolkar jag den moderata motionen på det sättetatt kommundelsråden inte skall ha någon beslutanderäU. I den uv enskild:!moderuter väcktu motionen slås det klurt fast utt mun inte önskur uttkommundelsråden skuU hu någon som helst beslutanderätt. Centermotionen pekar påde svårigheter som föHer med att kommundelsråden tar över vissaförvaltningsuppgifter. Det kan tänkas att man endast frumtidsvis kun görudettu. Folkpurtiet pläderar för utt kommundelsråden skuU hu motionsrätt tillfullmäktige. Vidure bör utredningen enligt överväga i vilku frågorkommundelsråden skull hu beslutunde-rätt. Dennu genomgång leder mig tUl konstuterundet utt det blirmycket svårt för utredningen utt veta vad den skall göru om den skull föHu deanvisningar som finns i dessa motioner. Men det är lika svårt för var och enhär i kammuren utt få klurhet i vad hun röstur på om hun lägger sin röst förreservutionen 2. Det är motstridigu yrkunden som här står mot vurundru. Låt mig sedun gå över tUl reservutionen 1. Efter en någotunderlig vundring har de borgerligu här kommit på en linje. Det varursprungligen centem sorn biträdde detta förslag, och det finns två upplagor avdet här i kammaren. Men låt mig håUa mig tiU den senaste versionen. Man önskardå en samlad översikt av frågorna om den kommunala demokrutins vUlkor. Under debutten hur man kraftigt understmkit att det måstehända någonting på det här området. Vad betyder då tillsättundet uv en sådunutredning? Jo, det finns inget bättre sätt att skjutu på frågun, dettu såmycket meru som mun kopplur summun dennu helhetsanulys med utt den skall byggapå den kommunulu forskningsverksumhetens gmnd. Det har kommit en del böcker ochstenciler, meru skull kommu. Då får mun inväntu det och därefter skull mun göraanalysen. måste väl rimligen arbetet inom den kommunalademokratiutredningen stanna upp. Man skall invänta helhetsanalysen som man skaUbygga på. Länsberedningen får väl också hejda sig i sitt arbete, och detstämmer väldigt dåligt med det be.slut som majoriteten här fattade . När det gäller reservationen om folkomröstning vill jaghelt enkelt fästa uppmärksamheten på att utredningen kan ta upp denna fråga.Den behöver ingu nyu direktiv på den punkten, och jag har som ansett utt utredningen skuU göru dettu. Sedun återstår den reservation som pläderadeför. Jag kan förstå att han gärna ville murkera ståndpunkt idetta stycke, eHest har jag väldigt svårt att se skillnaden mellanutskottsmajoritetens ståndpunkt och den som företräder. Det skull juginte närmure utvecklu vid dennu senu timme, men det står klart och tydligtangivet i utskottets skrivning att mun viU reduceru den stutligu kontrollen ochden stutliga styrningen uv kommunerna så långt möjligt. Om detta är vi aUaöverens, och jag antar att även har samma uppfattning. Med detta ber jag utt få yrku bifull tUlutskottets hemställun. HerrWERNER i Mulmö (m) kort genmäle: Jag skall gärna gå iTrollhättan till mötes och förklara mig närmare när det gäller misstron motpolitikernu. Hun menude att jug hyste sådun, och det är klurt utt jug hyser ensådun självkritik, men för övrigt försökte jug refereru hur människor uppleverpoUtikema. Det är väl just värt dilemma att många beslut bevisligen sker överde mångu medborgarnas huvuden, och vi kan inte kommu ifrän utt detta skaparmisstro hos mångu människon Det är väl med dessa åtgärder vi försöker komma åtdet problemet. Jag är naturligtvis ingen förespråkare för utt politiker ärvärdu misstro. lunserude ett nytt intressunt begrepp,nämligen mellunvalsdemokruti. Jug undrude länge vud det vur, och sedun fick jugredu på utt det vur idrottsföreningur, missionsföreningar och nykterhetsföreningaretc. Jag undrur ändå vad de spelar för roll när det gäller utt påverku detkommunalpolitiska skeendet. Hun ironiserude mot de grupper som yttrar sig omhumvida man skall ha tulpaner eller hyacinter i rabatter. Det väsentHga var,menade , att man kunde påverka ekonomiska frågor, sociula frågor,landstingsfrågor. Ja, just det.