prot · FV0979 · 1972-12-31 00:00:00 — Exporten är av sådan avgörande betydelse för vårt folkhushålloch vår standard att det finns all anledning att beakta de här kraven, men vihar inte vunnit gehör för vårt yrkande den här gången. Våra nordiskagrannländer satsar hårt på den nordiska marknaden. De har, såvitt jag kanbedöma, betydligt bätlre personella resurser som hjälper företagen in på dennordiska marknaden än vad vi kan erbjuda de svenska företagen. Jag hoppas attvårt krav skall vinna större förståelse. Till slut vill jag starkt understryka alt det slora ochväsentliga har varit samgåendet när vi har behandlat propositionen. Utskottetanser all förslaget är bra, och det vill vi på allt sätt understryka, men vikommer alt ha under uppsikt de mindre företagens attityder. Från vissa orter,och , har uttalats betänkligheter mot det föreslagnaavgiftssystemet. Vi hoppas att farhågorna icke kommer atl besannas. Om så sker,får vi återkomma. Inrättande av exportråd, m. m. 1detta anförande inslämde i Glömminge (c). Det kan kanske synas någol e;gendomligl attherr i , som står som undertecknare av ulskoltsullåtandet, härtalar för ett par folkpartimotioner. Som tur var, ställde inlenågot yrkande. Om så skett, skulle jag nästan velat citera om ordningen. Jag tycker för min del att del är myckeltillfredsställande alt det slår ett sä gott som helt enigt utskott bakombetänkandet - ett enigt utskott med undantag av i , Jagtycker att detta är viktigt, framför allt ur den synpunkten att det genom dethär nya centrala organet sker en samordning av aktiviteter när det gäller attfrämja vår export, exportråd, som det nya centrala organet kommer attheta, skall ju ersätta de exportfrämjande åtgärderna inom . för den mindre industrin och Kollegiet förSverige-information i utlandet. Vidare syftar åtgärden lill alt den verksamhetsom nu bedrives av den specialiserade kommersiella utlandsrepresentationen iform av handelssekreterare och handelskamrar i utlandet skall knytas till detnya rådet. Allt delta är - och om den saken är utskottet också enigt,som sagt med undantag av i - ett grepp som måste varafördelaktigt ur rationell synpunkt. Tillgängliga resurser skall kunna utnyttjasbätlre och kanske framför allt skall småföretagen kunna få en mera kvalificeradhjälp i sina exportansträngningar. Det betonas också i propositionen 31 som ligger till grundför utskottsbetänkandet alt i synnerhet de mindre företagen har behov av hjälpi sin marknadsföring i samband med export. den 16 rnaj 1972 Inrättande av exportråd, m. m. strinsresui-ser i de flesta fall är begränsade föreslås i propositionen, och dettatillstyrkes av utskottet, att staten skall svara för den särskildaresurstilldelning som fordras i detta fall. I propositionen hemställs attKungl. Maj:l skall få bemyndigande att sluta avtal med om inrättande av ett centralt exportråd, och dettatillstyrks av utskottet. Det blir alltså elt halvstatligt organ som inrättiisfr. o. m. . Avtalet skall till en böfian löpa , och underdenna lid skall staten bidra till rådets finansiering med totalt 13 miljonerkronor. Av dessa 13 miljoner skall för det första verksamhetsåret utgå 3miljoner. Om avtalet förlängs efter är avsikten atlexportrådet skall finansieras med abonnemangsavgifter, och statens bidrag ifortsättningen, alltså efter fyraårsperioden, skall bara ge ersättning fördetjänster som rådet gör åt den mindre industrin. De motioner som utskottet haft att behandla - herrAndersson i har talat för två av dem - gäller i första hand den årsavgift som vederbörande skall betala och som föreslås som i mycket riktigt sade - till för företag som har ell mindre exportvärde än . Denna avgift skall stiga efter en viss skala i förhållande till exportvärdet. Del är klart all i har rält i att del i procent räknat blir mindre för den store exportören än för den lille. Men jag vUl framhålla vad utskottet skriver i sitt betänkande, ty vi förutsätter att det också skaU tillämpas. Jag citerar direkt ur utskottets betänkande: "tillhanda håller för den mindre industrin service utan ersättning. Utskottet förutsätter atl elt motsvarande tillmötesgående kom mer att visas exportföretagen av det nya och de därunder sorterande fältorganen, så att inledande kontakter och enklare rådgivning i samband med export av mindre omfattning i praktiken kommer till stånd utan ersättning," I ett inledande exportskede är det enligt utskottetsmening hell klart att avgifter inte bör uttagas. Jag är därför övertygad om attdet kommer att visa sig att det inte blir några försämringar för småindustrin,snarare tvärtom. Beträffande yrkandena i motionen 1548 om styrelsenssammansättning och om att den delegation som skaU knytas lill rådet skall gesen självständigare ställning och få en viss beslutanderätt vill jag framhållavad utskottet ger uttryck för i belänkandet: "Utskottet utgår emellertidfrån att inom denna ram styrelsen söker genom delegering av olika beslutsfunktioneråstadkomma att de mindre företagens speciella behov tillgodoses," 1 bådadessa fall har utskottet kunnat nå enighet och därmed ge ett samlat uttryck föråsikten alt åtgärder kan vara motiverade. När det sedan gäller reservationen av iMalmö kan man bara konstatera att utskottet och i ochäven att döma av hans anförande - inte befinner sig på sammavåglängd. Vi har olika värderingar, del är bara atl fastslå detta. Motionen1547 och den föreliggande reservationen ger mig emellertid anledning atl noteraatt man inom vpk inle är beredd alt genom en samordning av olikaaktiviteter för att främja vår export skapa förutsättningar för elt bättre utnylfiandeav tillgängliga resurser - och det är kanske avsikten. Vidare är reservationenett klart ställningstagande mot den småindustri som är i behov avexportfrämjande åtgärder. Det är även i detta fall bara ett konstaterande. Jag ber med detta att få yrka bifall till utskottets hemställan undersamtliga punkter. i (fp) kort genmäle: citerade , och till - citaten skall tydligen komma från vänster ävennär det gäller exporten. Jag tror emellertid att har missuppfattat mignågot. Vad jag ville understryka var att jag för tillfället accepterar denföreslagna avgiftsstegen. Därmed har jag också, som jag sade, markerat all omden inle utfaller bra för den mindre företagsamheten och dessexporlan-strängningar ämnar jag komma igen. Vi är trots allt i den stora och väsentliga frågan överensi näringsutskoltet, och det tycker jag är det mest betydelsefulla. Den mycketmarginella justering som jag har önskat beträffande avgiften har jag i dellaläge ansett mig böra avslå från för att vi skulle uppnå största möjliga enigheii utskottet. Men, som sagt, utfaller avgiftsstegen inte bra för de mindreförelagen har jag möjlighet alt kornma igen. (vpk) kort genmäle: går inte alls in på denväsentligaste frågan. Det intimaste samarbete som råder mellan staten ochmonopoUcapitalet förbigår han hell. Däremot gav han en myckel grundligredogörelse för propositionen, efter vad jag förstod, och även förulskoltsbetänkandet, men detta har vi läst allesammans, så del var ingen nyhetalls som presenterades. säger: "Ni i kommunisternavill inte utnyttja tillgängliga resurser," Men i ell fall som detta, herrRask, tar ni pengarna från låglönefamiljerna och barnfamiljerna övermervärdeskatten på mjölk och livsmedel och ger dem till svensk storfinans föratt denna skall kunna marknadsföra sina varor i utlandet. Inte utnytfia tillgängliga resurser ja, hur mycketresurser är det då fräga om? Här gäller det bara 13 miljoner. Tillgängligaresurser är ju miljarder. Hur långt vill sträcka sig? Är della ellförhandsmeddelande om att när dessa år har gått räcker det inte med 13miljoner kronor, utan då kanske det är fråga om det 1 O-dubbla, 20-dubbla,30-dubbla? Man har tagit första steget på denna väg, och att marknadsföravaror - det känner varje människa till, även om hon inte är helt initierad -kan ju kosta hur mycket pengar som helst. Jag kan här referera bl, a, från ochArbetet hur svensk storfinans mutar människor i , Hur mångahundratal miljoner har gått lill den posten? Finns det några garantier för atldessa pengar inle kommer att gå dit? EUer är det detta menar att viinte vUl utnyttja tillgängliga resurser för? Det skulle vara mycket intressantall få klart besked; Vad menas med tillgängliga resurser i det härsammanhanget? Inrättande av exportråd, m. m. Inrättande av exportråd, m. m. .\SK(s) kort genmäle: Jag gjorde två konstateranden i mill tidigare inlägg.Jag vUl göra ännu ett, och det innebär att det är föga fruktbärande alt la uppen debatt med , Han använder ungefär samma jargong somkommunisterna begagnar sig av vid alla andra tillfällen här i . Ochdetta alt hade läst proposilionen tidigare och därför menade altjag inte hade någonting nytt all komma med kan jag skicka tillbaka. HerrLorentzon hade heller inget nytt att komina med, varken i sitt första eller isitt andra inlägg. (vpk) kort genmäle: Jag skall inle förlängaden här debatten, och det hoppas jag kammaren håller mig räkning för, eftersomdel här är fråga om sista reservationen. Men jag är naturligtvis mycket tacksammot för all han konstaterar atl jag inte skiljer mig frånrUcsdagsmännen i övrigt i kommunisternas riksdagsgrupp utan atlvi håller samma linje. Tänk om socialdemokratiska partiet kunde hålla engemensam linje! Hur många linjer har ni? HerrCLARKSON (m): Jag ber allra först att få lackaherr Lorentzon för ett mycket ncjesbelonat anförande. Det är inle var dag manhär i kammaren har anledning alt dra på smilbandel i en sådan utsträckning. I anslutning tUl näringsutskottels belänkande nr 27angående inrättandet av exportråd vUl jag gärna anföra följande. Vårt lands ekonomi är ju i hög grad beroende av en aktivexport. De slora företagen har nästan undantagslöst en mycket förnämligexport-organisation, oftast med egna försäljningsbolag i ell storl antalländer. Däremot uppstår det problem för de mindre och medelstoraförelagen att exportera sina produkter. Anledningarna därtiU är många:bristande resurser, bristande kännedom om utländska marknader, OtUlräckligkunskap i exportteknik, språksvårigheter etc. Detta har medfört att mångamindre företag, som tillverkar varor väl lämpade för export, har hindrats i enmarknadsföring som blir aUlmer betydelsefull. Man brukar säga att deflesta mindre företag sköter sin tUlverkning på ett tiUfredsstäUandesätt, medan det däremot brister i marknadsföringen och då särskilt när detgäller exporlförsäljningen. Inrättandet av exportråd innebär ju att . för den mindre industrin och Kollegiet förSverige-information i utlandet slås samman i en ny organisation. Enligt minuppfattning bör detta innebära förstärkning och samordning avexporlaktiviteterna. Beträffande kostnaderna är att nämna att de för budgetåret1972/73 beräknas uppgå till , varav staten skall bidra med 3miljoner. Avsikten är atl företagen via abonnemangsavgifter i huvudsak skallsvara för finansieringen. Mot särskild avgift skall rådet därutöver bedrivauppdragsverksamhet för sina medlemmar. Här bör man givelvis inle minst tänka påde mindre företagen när det gäller kostnadssidan. I molionen1544 hemställs att årlig avgift fill inle skall tas ut förföretag med exportvärde . Utskottet har emellertid enatsom att en årsavgift på för företag med iårlig export borde vara motiverad. De moderata har i utskottet stött dennatanke liksom att avgiften successivt skall stiga, så atl den vid exportvärdenöver uppgår till av exportvärdet. Jag har, fru talman, påpekat hur viktigt det är för desmärre företagen alt få exportkonlakter. har här en viktig uppgiflatt bistå företag som vill starta export. I molionen 1545 har motionärernapåpekat atl mindre tjänster, t. ex, enklare varuförfrågningar, råd liUutländska besökare etc, skall kunna ulföras även gentemot den som inle tecknatabonnemang med . Efter en ingående debatt i utskottet enades man omatt jämväl i fortsättningen vissa inledande kontakter och viss rådgivning isamband med export skall kunna ske utan debitering. Blir dessa kontakter förföretagel positiva, bör del falla sig naturligt atl vederbörande företagerlägger avgift. Enligt min uppfatlning är avgiften så avvägd alt den intelägger hinder i vägen för medlemskap. Beträffande styrelsens sammansättning sägs atl den skallbeslå av 8 ledamöter och 6 suppleanter, vartill skall knytas en särskilddelegation för de mindre företagen. Eftersom de mindre företagen spelar en ickeobetydlig roll i svensk export och då denna kategori företag harde flesta problemen med marknadsföring, är del av största vikt att de istyrelsen får en fullgod representation. Utskottets uttalade önskan om att ävende mindre företagen blir representerade anser jag väsentlig, och jag hoppas också kommer all vinna gehör. Vad angår handeln med våra nordiska grannar ,och bör noteras, alt exporten tiU grannländerna alltid varitmycket betydelsefull. De i motionen 270 framförda synpunkterna om kommersielltutbildad personal lill de svenska ambassaderna i dessa länder är enligt minmening väl motiverade. Utskottets uttalade önskan om en senare prövning avfrågan hoppas jag inle skall bli bortglömd. Jag yrkar i likhet med i Örebrooch bifall tUl näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 27, Inrättande av exportråd, m.m. HerrSVENSSON i (vpk): Efter herrar Rasks och Clarksons yttranden härkan jag inte underiåta att återigen fästa uppmärksamheten på den problematiksom de aldrig gav sig in på och som är den egentliga kärnpunkten i frågan,såsom här har påpekat, Elt drag i den politisk-administrativa utvecklingen här ilandet sedan åtskilliga år tUlbaka är ju det ständigt ökade antalet organ ochorganisationer där staten och det privata kapitalet, enkannerligenstorkapitalet, går samman. Ur denna tendens stiger etl nät av intressegemenskaperdär staten med skattebetalarnas medel som redskap träder i samarbetssitualioneroch beroendestäUning visavi storkapitalet. Och vad betyder det, vad är det förtankar som här tar sig uttryck och varifrån härstammar dessa tankar ideologisktsetl? Ja, de tankar som tar sig uttryck här ser man lättast i sammansättningenav della nya organ som skall se dagens ljus. Export- och handelspolitik och medlenför främjande 6 protokoU 1972. Inrättande av exportråd, m. m. därav ärnågonting sonr i stort sett bara angår storexportörerna och staten, medhälftenrepresentation för vart och ett av dessa intressen. Det är de som skallgöra upp om de här sakerna, det är dem som det berör, Alla de som arbetar iindustrierna, deras organisationer, deras representanter är uteslutna handelspolitikensköter staten och storfinansen suveränt. Detta är desto farligare och desto betänkligare, oavsettom man ser det från socialistisk synpunkt eller från en borgeriigl progressivoch demokratisk synpunkt i allmänhet, som det är ett välkänt faktum attnäringslivet -eller det som med den officiella terminologin betecknasnäringslivet, dvs, kapitalägarna - inte sällan har en fullständigt annorlundauppfattning om handelspolitiska riktlinjer än vad majoriteten av svenska folkelhar. Det har visat sig inte minst i de många skandalaffärerna med vapenexport.Det har visat sig inle minst när del gäller inställningen till handeln medSydafrika, Det har visal sig när det gällt kapitalexporten till och handeln medPortugal eller , Det har också visat sig när del gällt den officiellasvenska inställningen till krig i och den helt annorlundainställning till detta som företräds av storfinansen och de storaexportintressena. Vad vi ser här är ett försök att sammanfläta staten medstorkapitalet, ett sätt att skapa en gemensam poUtik där staten i ännu högregrad än tidigare är underkastad storkapitalets handelspolitiska strävanden. Detär också, sett ur en vidare synpunkt, en tendens som syftar liU atl skapa organdär olika områden i samhälllet sköts av statsrepresentanler i kombination medrepresentanter för arbetsköpar- och kapitalintressena, på samma vis som vi harsetl när det gäller t. ex. , där man hadeen liknande slyrelsesarnmansätlning och en liknande intresseanknytning mellanstatsapparaten, statsbyråkralin, och representanter för olikaarbetsköparintressen. 1 detta fall är det ännu mera markerat. Detta, fru talman, är ett exempel på vad som itraditionell statsvetenskap har brukat betecknas som en korporativ uppbyggnad-det är tecken på ett korporativt samhälle och en korporativ maktutövning. Ochvarifrån, från vilka ideologiska källor, hämtar denna korpora-tiva maktutövningoch dessa korporativt sammansatta organ sin inspiration? Jo, del är samma typav organ, samma typ av nära adminislraliv organisatorisk intressegemenskapmellan privatkapital och statsapparat som man medvetet byggde upp, med organ avjust den här typen, först i och sedan i hade man närings-och intresseorganisationer som var omhuldade och där såatt säga ramar kring dem var dragna av staten, men den där verkliga kontrollenutövades av de stora privatkapitalisterna. Område efter område i dessa länderbehärskades av en sådan korporativt uppbyggd apparat. Mot denna bakgrund är det väl knappast förvånande att dennärmast föregående talaren finner att han med förtjusning kan acceptera den härtypen av organ. Det är också ganska betänkligt all den korporaliva ideologin iså hög grad okritiskt har anammats av talesmän för regeringspartiet - ettregeringsparti som dock en gång, låt vara i tidernas morgon, företrädde enannan ideologi än den korporaliva. Hert LÄNGE(s): Jag är ledsen atl behöva ta kammarens lid ianspråk, men jag har lyssnat till den här debatten, och i vafie fall ger densenaste talarens och likaså två anföranden anledning till vissareflexioner som jag inle vill undanhålla kammaren. Det är med utgångspunkt i delvis ganska dimmiga teoretiskastudier -och dessutom i avsevärd grad misstolkade marxistiska teorier som manhär försöker misstänkliggöra det stöd sorn utskottet har ställt sig bakom, närutskottet har framfört i huvudsak de förslag sorn propositionen innehåller. Menverkligheten ter sig på annat sätt. Det flnns inte någol land i något läger sominte ger offentligt eller statligt stöd till marknadsföring ochexporlbefrämjande åtgärder utomlands. Och,, i det sammanhanget förekommer del också alt del serveras andradrinkar än mjölk. Jag har njutit dem själv, och jag förslår att sakkunskap på det området. Det kanske inle är den bästa formen förmarknadsföring, men del är ändå en liten detalj som kan ha sin betydelse närkontakterna knyts. Men det är andra ting som vi behöver samlade resurser lUloch en rationeU användning, ett rationellt och effektivt samarbete för att nåresullat. Så gör man också i länder med annan regim än vad vi har. Så gör man iSovjetunionen och så gör man i . Och vem är det som betalarexportansträngningarna där? Det är en fräga som bör ha anledningatt fundera över. I den mån kostnaderna inle tas ul i priserna vid den kommandeförsäljningen blir del ju också där de i produktionen sysselsatta, alltså desom på ena eller andra sättet bidrar tiU statsapparaten i länder med sådanaregimer, som får betala kostnaderna. Skillnaden är inte stor, . På den korta tid jag anser mig böra anslå till dennadebatt kan jag inte utveckla delta ämne så mycket mera, men jag tycker att detskulle vara mera fruktbärande om vi fick en ordentlig debatt kring hur vi bästskall kunna främja exporten av svenska varor utomlands och lämna etl stöd fören effektivare marknadsföring i det avseendet än om staten och enskilda gårskilda vägar. Jag vill också säga, att när jag läser reservationenfinner jag alt reservanterna i stället vill bibehålla anslaget till Kollegietför Sverigeinformation i utlandet, men inte har det gjorts någraansträngningar därifrån som inle har varil samordnade mednäringslivet. Även där har pengar anslagits från de förelag och branscher sommedverkat i de olika projekt vilka med stöd av koUegiels medel har kommit tillstånd. Där är det alls ingen skiUnad. Jag tror all ni helt har missförståttdetta. I varje fall tycker jag att man här bör föra en konkret debatt i des.safrågor, inte låta kammaren lyssna på utläggningar - jag vel inte för vilkengång i ordningen - om hur man på kommunistiskt håll lycker sig kunna läsa utalla de förskräckligheter och otrevligheter som elt syslem av biandekonominsnatur för med sig. Inrättande av exportråd, m. m. Inrättande av exportråd, m. m. HerrSVENSSON i (vpk): Vad senaste pekpinne beträffartycker jag att han kunde ha hållit inne med den, därför att vad som skallyttras från kommunistiskt håll bestämmer vi kommunister själva, Vi tillåterinte eller någon annan att lägga sig i vilka frägor vi yttrar oss i.Pekpinnar av det slaget är helt omotiverade. Sedan var det ganska olyckligt att valdeSovjetunionen och som parallellexempel, därför att det är faktiskt så atlide länderna är de element och grupper avskaffade, som representeras avstorfinansen här i , Där har man avskaffat dem. Här har man i ställetstärkt dem och stärker dem på allt sätt med statens hjälp och på ett sätt somknyter statsapparaten gradvis allt närmare till dessa gruppers intressen, icketill majoriteten av lönearbetarnas intressen. () kort genmäle: Jag är ledsen för att jag sade att vi ikammaren skulle tycka att det vore mycket mera intressant att fä lyssna till endiskussion med konkret utgångspunkt än att ideligen få höra de teorier upprepassom i synnerhet i uppbyggt kammaren med vid otaliga tillfällen.Jag rår inle för alt det skulle bli litet bättre, om vi kunde få någonomväxling. Vill han inte la milt råd, skall jag inte besvära honom längre, rnenjag tror atl han själv skulle ha nytta av att göra det. Sedan vill jag säga atl del ändå finns den likheten mellanregimerna atl alla är intresserade av att handla och sälja. i sitt första anförande på att säga, att vi inriktar oss på att säljavaror också till och , Ja, det gör i varje fallSovjetunionen, Där har man t, o, m, fortsatt atl sälja till ibetydligt större utsträckning än vad vi har gjorl. Jag ser därför inte så storskillnad i det hänseendet mellan länder med olika ekonomiska system ellerregimer, och det är detta jag har velat understryka. Någon måsle väl ändåbetala exportansträngningarna som gör, och de företer iblandbetydande likheter med våra, hör till de länder sorn över den allmännabudgeten ger minst bidrag för denna typ av stöd, ger i förhållande tillsin folkmängd betydligt mer, och de flesta länder ger mer. Därför är detbefogat atl vi, när vi lever under knapphetens kalla sfiärna, försökerScimordna resurserna på detta område på ett sådant sätt att de får en såeffektiv verkan som möjligt. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Om också jag får säga vad jag lycker ärintressant, vill jag säga att det skulle vara intressant all få höraherr eller nägon annan socialdemokrat ge sin principiella syn på dennatyp av samverkan mellan storkapital och statsapparat. Om denna typ avkorporativistisk blandekonomi är deras framtidsvision av det svenska samhället,må jag säga att de har avlägsnat sig myckel långt från de socialistiskagrundvalar som deras parti en gång utgick från. Men det förvånar mig inteheller, med tanke på tidigare historiska insatser i fallet CaboraBassa, som ju inte är utan anknytning till dagens ärende. HerrLORENTZON (vpk): Det är alltid intressant att höra tala i dennakammare. Det var etl nöje på den liden när han var statsråd atl höra honombesvara både enkla frågor och interpellationer och yttra sig i andrasammanhang. är det mera sällan man får höra honom, men det är intemindre intressant för det. Vad sade om dammiga studier eller misstolkademarxistiska tankegångar får slå för egen räkning. Om det ärdammigt eUer om det är misstolkat, ser vi ändå frågan på vårt sätt. Vi har vårideologi, som vi för fram i alla sammanhang i denna kammare - och det anser vioss ha rätt atl göra. Om alllid och i alla sammanhang när det gällersädana frågor som den vi diskuterar nu hamnar på samma sida som den allrablåaste högern, kan man ju inte påstå att har en socialistiskuppfattning, hans uppfattning är borgerlig, som pekar hän mot dessakorporativistiska förelag och organisationer som vi numera har så gott om här ilandet.