prot · FV0977 · 1972-12-31 00:00:00 — Kanske kan vi också i efterhand ändå ge den dåvarandeverksledningen det erkännandet att den inte var helt ulan framgång isträvandena att bemästra den myckel svåra situation, som uppstod i och med atlman mötte en starkt vikande marknad för förelagets viktigaste produkter. Mensamtidigt som man gav sig i kast med sakfrågorna sköt man de formella problemenål sidan i många faU, De fel man har begått är huvudsakligen av just formeUnatur. Såvitt vi i efterhand kan förstå borde man i allt väsentligt ha kunnatklara sakfrågorna utan all handla i strid mot gällande bestämmelser, 1 ställetför atl göra avtalen definitiva hade man kunnat sluta preliminära avtal medförbehåll för regeringens och godkännande. Man hade kunnat hemställaom generella bemyndiganden att inom vissa gränser teckna borgen och alt inomvissa gränser bilda eller förvärva bolag i Likhet med vad som redan gäller fördomänverket och vattenfallsverket, Justitiekanslern säger i sill beslut atl omverksledningen hade gjort framställningar om generella bemyndiganden, kan manfömlsätta all fabriksverken i stort sett fått sådana tUlslånd, Vad kommer det sig då att fabriksverken inte begärde dessabemyndiganden? JK:s svar på den frågan är att man inom verken inte varitmedveten om att man gjort avsteg från gällande bestämmelser. Man har inomverken inte haft tUlräcklig förvaltningsrättslig sakkunskap, och del är välnågonting som också får sitt belägg i verkens yttrande tUl justitiekanslern; såsent som levde man kvar i en hel del missuppfattningar om vilkaregler som gäller för etl affärsdrivande verk, I det här sammanhanget vUl jag slå fast atl vederbörandestatsråd haft en annan uppfattning om vUka förvaltningsrättsliga regler som börgälla. Det lar sig ullryck i atl industriministern skriver tilljustitiekanslern och ber denne utreda de närmare omständigheterna kring en delav fabriksverkens åtgärder. När riksrevisionsverkel är klart med sin granskningav internkonlrollen vid fabriksverken, översänder departementschefen även denutredningen till justitiekanslern. Justitiekanslerns utredning avslutades förraåret. Justitiekanslern har omsorgsfuUt klarlagt vUka förvaltningsrältsligaregler som gäller i dessa sammanhang. Från utskotlsmajoritetens sida anser vi alt efter vad somhänt det finns välgrundad anledning utgå ifrån atl de formella kraven ifortsättningen kommer att iakttas. Jag vUl också passa på att erinra om denutredning som industriministern tillsatt angående fabriksverkens framtidainriktning och verksamhetsformer. Till den utredningen har departementet överlämnatbåde och justitiekanslerns granskningar. Så fill kravet på en parlamentarisk kommission. Såvitt jagförslår är det en helt ny form för granskning av regeringens åtgärder. Deninnebär att skriver lill regeringen och hemställer atl regeringenmåtte tUlsätta en kommission med uppgift att granska regeringen. Rent formelltfungerar det aUtså så, alt del organ som skall granskas självt utser dem Det har också talats om all regeringen skulle utse en ordförande sominte var parlamentariker. Vill vi vårda oss om de konstitutionella formerna, trorjag vi skall vara utomordentligt försiktiga innan vi ger oss in på en sådanprincipiellt tvivelaktig konstmklion. Om det inte är känt förut vill jagupplysa om all det faktiskt finns ett parlamentariskt organ med uppgift allgranska regeringen och regeringens åtgärder. Det är ett organ där ledamöternabåde formellt och reellt utses av och inle av regeringen, vilketåtminstone från konstitutionella synpunkter måste vara av betydelse. säger man på borgerligt håll alt man inte fått klarhetpå alla punkter. Det är så mycket som skulle behöva belysas och redas ut. Menvad har de borgerliga inom gjorl för att få så mycketinformation som möjligt i den här frågan? Vi har ju tillgång till etlkvalificerat sekretariat som kan anUtas för att skaffa fram de upplysningar manvill ha. Man har inte lill fullo utnyttjat möjligheten atl via konstitutionsutskottetskaffa fram information på en del av de punkter man nu säger vara oklara.Varför anmäldes inte det här ärendet till granskning omdet var så viktigt? Man har ju känt till delta ärende åtminstone året. Varför gav man inte mer preciserade anvisningar om hursekretariatet skulle bedriva sill utredningsarbete? Varför följde man inleutredningsarbetet mera intensivt medan det pågick? Del finns en oerhört stor skillnad meUan den vetgirighetoch den brinnande iver att få klarhet i de här frågorna, som har demonstreratsav de borgerliga talarna från denna talarstol, och det förströdda sätt påvilket man inom har drivit den här frågan. Vad kan detbero på? Jag ber all få yrka att utskottets betänkande läggs tillhandlingarna, vilket innebär etl avslag på yrkandet om en parlamentariskkommission. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m m. Vissa frägor rörande förenade fabriksverken Under della anförande överlog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrWIJKMAN (m): böfiade med en ganskaovidkommande redogörelse för varför fabriksverken böfiade utvidga sinverksamhet. Det har inle särskilt mycket med den fråga vi nu diskuterar altgöra. Men del ligger naturligtvis mycket i de synpunkter och konstateranden somherr gjorde. Man skall kanske lägga lill en sak, och det är att viunder har haft ett starkt ökal intresse från socialdemokratinatt bedriva statlig företagsamhet. Jag tror nog alt man måste koppla ihoptongångarna med vad som sedan hände inom fabriksverkens ram och somju sedan har rullat vidare inom Statsföretag, uppehåller sig väldigt mycket vid deinterna problem som fabriksverken hade. Man hade mycket atl stå i och hade intetid att sköta de formella aspekterna, säger han. Del kan ju vara intressant. Omman tar del av fabriksverkens och analyser och inlagorframkommer det också att här har del varit många problem. Och det är ju ingenfrån reservanternas sida som på något sätt har ställt sig Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken bakom eller försökt försvara det formella handläggningssält som har tillämpats inomfabriksverken - snarare tvärtom. säger att som man gav sig i kastmed sakfrågorna sköt man de formella frågorna framför sig. Men där finns alltsåkärnpunkten kvar. Fabriksverken upprepar gång på gång i sina yttranden - detpåpekade jag också i mitt första inlägg - att man levde i den tron att deninformation man hade givit och den underhandskontakt man haft med departementetvar tillräcklig. Man menar atl en icke obetydlig del av ansvaret för denformella handläggningen i och med de kontakter som förekommit hade flyttatsöver på Kungl, Maj:l, Det är ju den sidan vi vill granska. Här har herrBergqvist inle på något sätt försökt klara ul humvida det har förekommit sådanakontakter från departementels sida, via eller på annat sätt, somkan ha uppfattats som ett bemyndigande och som därför kan göra atl man fårstörre förståelse för och kanske lättare kan acceptera vad som brustit iformellt hänseende. Men det här bortser ifrån. Han säger baraatt man inom fabriksverken inte var medveten om de förvaltnings-rättsligareglerna. Däremot var enligt dåvarande industriminister 1971 medveten om dessa, och därför gjorde han sin anmälan. Då är min fråga igen, : Varför kom dennaanmälan så sent? Varför tog det innan affären med SMT börjadeintressera ur de här mera formella aspekterna? Varför tog det innan affären med började intressera statsrådetWickman? Det är ju ganska anmärkningsvärt. Beror inte del helt enkelt på attden poUtiska pressen var så stark, att det var nödvändigt för dåvarandeindustriministern atl på något sätt skjuta över bollen till någon annan? Jagkan inte uppfatta det på annat sätt. Del hade varit intressant med en kommentarpå den mycket centrala punkten, eftersom hävdar atl här fannsdel olika ståndpunklslaganden dels inom fabriksverken och dels när det gällerberörda statsråd. Jag vill härefter återigen påpeka atl det material som vihaft som grund för våra överväganden i första hand har tagits frän JK:sgranskning. Denna avser ju inle alt försöka fastlägga hur departementen ageratutan gäller enbart fabriksverkens agerande. Jag ställde tre frågor, och jag vill förtydliga åtminstonetvå av dessa. Låt oss ta i anspråk för frågan om , Detta företag förvärvades av SMT , SMTsaknade medel för att köpa , och pengarna lånades då avförsvarels fabriksverk. hade i privat brev till sagt: "Jag anser affären vara riktig. Du kan köpa. Omdel skall bli fabriksverket direkt eller SMT är en ren lämplighetsfråga,"Del var alltså statssekreteraren som sade della. Alt det sedan befanns lämpligt att klara köpet över SMTberor sannolikt på att man då slapp gå omvägen över . Men - och därkommer kruxet - även det lån som utfärdades av fabriksverken till SMT borde hagodkänts i förväg. Kvar står alltså alt fel har begåtts. Denna lånetransaktionhar också kritiserats av JK, Frågan är nu var någonstans departementetoch statsrådet kommer in. Tror all inte varunderrättad av om denna lånetransaktion? Låt mig också förtydliga min fråga om . Innanbeslutet om Statsföretag klubbades i 1969 hade det s. k.skrivbordsbola-gel påbörjat sin verksamhet som gick ut på attbereda mark för Statsföretag i stor brådska och under oklara former. pengar och dessa lånades också ut av fabriksverken. 3 mUjoner kronorinbetalades på konto och detta innan fattat beslutom atl bilda Statsföretag. I styrelsen för satt herrar Olhede ochSvärd och nuvarande industriministern . Att det hela inle skeddei formellt rikliga former är fastlagt. Frågan är dämtöver vilket ansvar sommåste anses åvila industridepartementet i frågan. Dåvarande industriministernkan knappast ha varit ovetande om denna lånetransaktion. Jag har något utvecklat två av de treexempel jag log upp. Del skuUe vara intressant att få en kommentar till dessa,eftersom det ju är dessa punkter som är de centrala. Beträffande fabriksverkenär vi överens om alt man förfarit felaktigt, men det gäller nu alt försökaklarlägga det poUtiska ansvaret i detta sammanhang. Varför kräver vi då en parlamentarisk kommission? Jo, heltenkelt därför alt del material och det är ganska tjockt, som väl vel - som vi haft lill förfogande vid granskningen icke har varittUlräckligt, frågar också varför vi inte gjorde mer och varförvi inte följde utredningen. Jag vel inle om har några närmarekontakter med vårt interna partiarbete och vel hur del har gått lill. Jag villförsäkra alt detta ärende mycket noggrant har studerats, men vi har kommit framtill den slutsatsen alt det material - och det har varit mycket omfattande som vi har fått från utskotlskansliet icke har varit tUlräckligt, Här behövsframför aUt utfrågningar och en mycket noggrann genomgång av vad som verkligenhänt i en mängd fall, och del anser vi inle att klararunder nuvarande granskningsformer. säger nu alt det skulle vara en helt nyform för granskning om det organ som skall granskas utser det organ som skallgranska. Det finns, säger , ett organ och såvitt jag förstårmenar han som bätlre skulle kunna göra delta. Ja, vimenar atl har haft tillräckligt att göra med alt klaraav de dechargediskussioner vi haft , och vi har icke haft någonmöjUghet att ytterligare belysa detta ärende. Atl det sedan blev aktuellt påsluttampen av utskottsbehandlingen beror på en mängd olika omständigheter. Jag kan alltså inte fly bort från den tankegången att detförekommer en rädsla för all redovisa vad som verkligen hänt. Ingenting i herrBergqvists första inlägg tyder på något annal. Det är många oklara punkter, ochdet borde även ligga i statsrådens inlresse atl dessa helt klarades ut, så atlde beskyllningar, antydningar och spekulationer som har förekommit under desenaste åren lill slut kunde antingen avvisas eller accepteras. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken HerrBERGQVIST (s) kort genmäle: När säger altkonstitutionsutskottet inte har haft möjlighet atl plocka fram mera material iden här frågan, så är det naturligtvis helt felaktigt, i vafie fall på det sättetalt man skulle kunnat göra de borgerliga ledamöterna mera informerade om självasakfrågan. undrade hur del hängde ihop med SMT, och han ställdefrågan: Fanns del något bemyndigande där? Det var synd att inle ställde den frågan tillsekretariatet, som i så fall hade kunnat plocka fram det bemyndigande somfinns, daterat , och som jag har i min hand här. Där har vi alltsåetl konkret exempel på alt de borgeriiga i utskottet icke varit intresserade avi första hand att informera sig i själva sakfrågorna, utan de har velat gådirekt på kravet på lUlsättande av en pariamentarisk kommission. All man inlefått fram bemyndigandet beror inte på att utskottet varit arbetsbelastat.Ärendet anmäldes inte så tidigt som man från borgeriigl håll hade haftmöjlighet att göra, så att beslut hade kunnat fattas i utskottet den 13januari. Så förhåUer det sig på den punkten. Kravet på en parlamentarisk kommission är en ganskaanmärkningsvärd sak. Upplever man del på borgeriigl håll inte som litemärkligt all det inte är som formellt skall utse dem som förriksdagens räkning skall granska regeringen och alt som ordförande för dennaparlamentariska gransknUig eventueUt skall utses en person som inte ärparlamentariker? Inom borde vi väl ändå försöka hålla påformerna. När det gäller sakfrågan tror jag att de missuppfattningarsom gör och de oklarheter som han upplever beror på all han inlegör en klar distinktion på del sätt som justitiekanslern gör i sin utredningmellan å ena sidan avtal om att bilda och förvärva bolag och å andra sidanutbetalning av lån och tecknande av borgensförbindelser. Gör man denuppdelningen och går igenom materialet, kommer man till helt andra slutsatserän vad gör. HerrWIJKMAN (m) kort genmäle: säger att vi inle skulle varaintresserade av atl få fram sakfrågorna. Det är ju just delta intresse som vimarkerar med vår reservation. Jag vill hänvisa till mitt första inlägg, där jagrelativt ingående gick igenom både JK:s inlaga och de yttranden som kommit frånfabriksverken. Vi kan naturligtvis gå mycket längre in i materialet, men jagvill bespara kammaren en alltför ingående granskning. frågade varför vi inte begärt meramaterial. vel lika bra som jag alt del material vi har fåttutgör en fiock lunta, och jag tror inte atl det går atl få fram myckel mera.Herr Bergqvisl sade själv att det mesta av de underhandskontakter, beslut ocholika turer som tagits i stor utsträckning har skett muntligt. Jag kommer ihågalt när vi diskuterade frågan i utskottet anförde atl del var enslump all det fanns några brev och att inle underhandskontakterna baraförekommit på telefon. Vad vi har klagat på är just bristen på papper som kundeklarlägga vad som inträffat! Sedan villjag hävda att här behövs inte bara genomgång av handlingar. Här behövssamtal och förhör med ohka inblandade parter. I riksdagsordningens 44 § stårdet: "Ingen äger närvara i utskott, när ärende om granskning av hans egnaåtgärder i utövning av tjänst eUer uppdrag förekommer till överläggning eUerbeslut." , som vore aktueU för en sådan utfrågning,kan alltså inte närvara i . Del är en av degrundläggande orsakerna tUl atl vi vill ha en parlamentarisk kommission. Mendärutöver, , är detta material så omfattande alt det behövs enspecieU utredning och speciella klarlägganden. När det gäller SMT vill jag säga: Observera detmärkvärdiga i alt justitiekanslern i sitt yttrande helt tycks ha gått förbibemyndigandet från . Jag är väl medveten om atl det finns, men jagbara frågar: Hur oklar får beslutsgången vara och hur lösliga får formernavara, när inle ens justitiekanslern tycks ha uppmärksammat detta bemyndigande?Det tyder ju på hur otroligt dimmigt och oklart del mesta är. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken HenBERGQVIST (s) kort genmäle: ställde i sitt första inlägg enfråga: Fanns det etl bemyndigande i SMT-affären? Jag har detta bemyndigande häri min hand. Det hade varit lätt för all med hjälp avkonstilutionsutskottels sekretariat plocka fram det, så alt han inte hadebehövt ställa den frågan i denna debatt. Jag tog detta som elt enda exempel på atl man frånborgerligt håll avstått från atl informera sig i dessa frågor så mycket somfaktiskt hade varit möjligt med hjälp av sekretariat.Denna punkt upplevde som oklar. Han hade kunnat få fram dettapapper. Han hade också kunnat få fram en redogörelse för det brev som nämndes isammanhanget och vad del innebar, ty det har kommit fram offentligt i annatsammanhang. Det är aUtså mycket lätt att få fram omständigheterna i delspecieUa faUel, Här gör man ett stort nummer av att detta ärende är såkomplicerat att inte klarar av det. Men ni gjorde inteens etl försök i konstitutionsutskotlet atl klara av de punkter som ni självaupplever som oklara. På socialdemokratiskt håll tycker vi att vi har grund förvårt ställningstagande. Varför anmälde ni inte ärendet förgranskning i utskottet? Här anklagar man departementschefen för att företaanmälningar för sent i en del sammanhang, men själva är ni inte så förfärligtlångt framme i tiden. Varför gav man inte mer preciserade anvisningar om hursekretariatet skulle bedriva sitt arbete? Såvitt jag vet lämnades inte ens enskriftlig begäran om hur arbetet skuUe bedrivas. När man i andra sammanhangtalar om vikten av skriftliga handUngar borde vi naturligtvis vänta oss attsådana i ett fall som detta vore självklara och skulle komma utskottetsledamöter till del. Varför följde man inte utredningsarbetet medan det pågick?Varför gav man inte en särskUd prioritet åt detta granskningsönskemål jämförtmed andra som man förde fram? Vad gjorde man efter det alt kanslipromemorianvar färdig för att få ytterligare klarhet på åtminstone 5*protokoll 1972. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frägor rörande förenade fabriksverken några få av de punkter som man fortfarande säger sig uppleva som oklara? Mot denna bakgrund framstår detta krav på enparlamentarisk kommission snarare som demonstrationspolitik än som en ärligsträvan att klarlägga de konstitutioneUa förhållandena. () kort genmäle: Del är synd att inle lyssnarpå vad man säger. Jag sade i mitt första inlägg: Fanns det eller fanns del inteett bemyndigande? Jag ville därmed betona oklarheten bl, a, efter JK:sutredning som ju i övrigt har stött sig på i sina inlägg. Även jag har elt utdrag av detta bemyndigande av den 28juni. Men hur skall man uppfatta brev? JK har tydligenmissuppfattat del. Och hur skall man uppfatta JK;s hela skrivning på dennapunkt? Delta visar hur dimmigt och oklart del är. Men, , jag gjorde sedan preciseringar närdet gäller och , och de frågorna kvarstår. HerrBergqvist har inte med etl enda ord berört de mycket märkliga förhållanden somförekommit. Ni gjorde inle ens elt försök i utskottet, sade herrBergqvist, hade vi i alla fall en dryg timmes debatt, och del framgick klartatl man från socialdemokratiskt håll inte var intresserad av atl komma sä altsäga en bil på vägen. Jag skall inte, herr talman, gå in på alla de repliker somutväxlades i utskottet, men det är fel när hävdar atl vi ickehaft en saklig diskussion i denna fråga. Frågan om SMT och Linson Instrumentvar uppe i utskottet, och och jag hade flera replikväxlingar omdetta. Varför ärendet inte anmäldes tidigare? Det var inte jagsom anmälde det, och jag kan därför inte exakt precisera tidpunkten. Sedan säger : Varför följdes inle arbetet?Jag upprepar min fråga: Hur kan uttala sig om hur vi inommoderata samlingspartiet eller hur man inom de två övriga oppositionspartiernahar följt etl visst ärende under dess gäng? vet lika väl som jagatl det är hundratals papper och promemorior som har kommit fram i dettaärende. Hur man kan slå i talarstolen och påstå alt vi inle har följt utredningsarbetetär för mig en gåta. Och för övrigt, , om det skulle vara så altvi dåligt har följt ärendet, vUket jag bestrider, är del ändå inle någotargument i sakfrågan. Jag hävdar fortfarande; Här kvarstår dimbildningar ochoklarheter. En parlamentarisk kommission skulle på ett påtagbart sätt kunnaföra oss framåt och ge belägg för vad som verkligen har inträffat. Kravet stårsjälvfallet fast. HerrNORRBY i Äkersberga (fp): påstod bl, a, att övergångentill civU produktion i FFV kom som en överraskning. Men den kan väl rimligtvisinte ha kommit som en överraskning den måsle väl ha varit resultatet av endålig planering? sade att man mötte en starkt vikande marknad för de viktigaste produkterna. terna förFFV var försvarsmateriel och tjänster för försvaret. Är del överraskande attdet blev ett vikande underlag för de produkterna? Det kan det rimUgtvis intevara, eftersom del är resultatet av den förda försvarspoUliken, påpekade också att det ansvariga statsrådethade en annan uppfattning i förvaltningsrättsliga frågor än FFV, Av det skäletskrev statsrådet till JK och bad honom pröva frågorna. Vad man behöver är jukonlroUinstrument, som förebygger händelser av det slag som här har inträffat.Del viktiga är inte att efteråt klarlägga vad som har hänt, och ellefterhandsklarläggande i sakfrågorna påverkar inte det politiska ansvaret, somvi nu diskuterar. sade vidare att en parlamentariskkommission är en helt ny form för granskning. Ja, del kan man hålla med om, mendet är också en helt unik situation vi har som kräver nya former för åtgärder. Sedan påstod atl reservanterna inte harutnylfial möjligheterna att ta fram upplysningar via konstitutionsutskottet.Han frågade: Varför anmäldes inle delta granskningsärende redan den 13 januari1972? Herr lalman, jag viU här läsa innantill ur en skrivelse som jag inlämnadetill konstitulionsulskotlet : "Följandeärenden anmäldes tUl dechargegranskning, 1, Bokförmgs- och värderingsprinciper för affärsverken (t,ex, förenade fabriksverken) såsom de avspeglas i balansräkningar och vinst-och förlusträkningar har stor betydelse för ställningstaganden ianslagsfrågor m, m. En granskning av dessa principer i relation lill vedertagnaregler för enskUda företag enligt skatte-, bokförings- och aktiebolagslagstiftningenkan utvisa om av regeringen har fått ett rättvisande beslutsunderlag.Jämförelse bör göras med riksrevisions-verkels PM ang, förenadefabriksverken," Delta är alltså undertecknat , föröverfjorton månader sedan. Ärendet har alltså anmälts mycket tidigare än vad herrBergqvist vill låta påskina. Det är dessutom den intressantaste konstitutionellaaspekten som las upp i den anmälan. När denna fråga behandlades i konstitulionsulskottetframgick klart alt inte hade kansliresurser atl klaraden utredning som frågan krävde. Därför förordades inom konstitutionsutskottetatt frågan skulle överlämnas lUl revisorer, som emellertid hellerinte såg sig föranlåtna att la upp ärendet. Det finns , herr talman, en väldigt intressanttidsfaktor all peka på. Granskningsanmälan i konstitutionsutskotlet gjordesalltså , lät statsrådet enskrivelse gå till JK om en utredning av FFV:s förehavanden. Det var alltsåknappt efter det att granskningsärendet hade anhängiggjorls ikonstitutionsutskottet. Jag ser, herr talman, här ett samband, få ryggen fri inför den förväntade konstitutionella kritik han nu utsättsför. Jag finner det anmärkningsvärt, herr talman, att utskottsmajoritetenstalesman inte bättre har läst på det här ärendet så atl han känt tUl dessaelementära fakta om när väsentliga delar av del har anhängiggjorls. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frågor rörande förenade fabriksverken Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Vissa frägor rörande förenade fabriksverken HerrHERNELIUS (m): yrar något om ;jag vel inle vad han menar med den saken. Jag gjorde anmälan ikonslitutionsut-skollel på etl mycket tidigt stadium av sessionen, och jagupptog förhandlingar med huvudsekreteraren i utskottet om huruvida ickesärskild sakkunskap borde tillkallas för detta ärende. Så nog fanns detintresse! har väl inte kunna följa della ärende bättre än jaghar gjorl snarare tvärtom, atl döma av hans inlägg.