prot · FV0945 · 1972-12-31 00:00:00 — Och på famiHeministerns område, som jugnu inte närmure skull gå in på, innehåller socialhuvudtiteln kruftiguunslugsöknmgur när det gäller både bostudstUläggen och burnomsorgen. Det är således helu tiden en ständigt fortgåendereformverksumhet som inrymmes i de anslagsökningar som ibland litet vårdslöst låt mig säga det - betecknas som ointressanta, därför att de kanske interepresenterar absolut nya ting. Men de medverkar i sig själva till väsentligaförbättringur uv tryggheten för storu grupper uv människor i vårt lund. ägnude en stor del uv sitt anförande åt bl. a.vissa ungdomsproblem, t. ex. narkotika - och alkoholproblemen. Jag skall inte ta upp dem i mitt anförande här. Vi får återkomma till dessa På bord kommer en proposition om narkotikafrågor, där detföreslås ökade insatser i oliku uvseenden. Vi får också på riksdugens bord enproposition om mellunölet och ungdomen. Det blir därför uniedning uttåterkommu. Alkoholfrågornu är ju i helu sin vidd föremål för behundling ochutredning inom alkoholpolitisku kommittén. ägnude i sitt anförande tid åt sjukvärden, ochsunnerligen skull det sägus utt det är ett område som förtjänur utt blidebutterut i riksdugen. återkom till en suk som jug har hört honomfrån denna tulurstol tidigure ägnu intresse, nämligen prioriteringsfrågornu.Jug tog upp dem i mitt unförunde, och om tiden medguv skulle jug här gärnu meruingående diskutera dessa spörsmål. Men när unvänder sådunuformuleringur som utt det här väl närmast gäller - om jag förstod honom rätt för politikerna utt prioriteringsmässigt bestämmu över människornus liv i olikuuvseenden, finner jug uniedning utt frumhållu, utt politikernu självfuUet måstetu ansvar för sjukvårdens målsättningar, struktur och inriktning, men att detmedicinska innehållet och uvgörandet i det enskUdu fullet däremot är något somläkurnu och den medicinsku sukkunskupen givetvis måste tu unsvuret för. inlägg skulle jag egentligen, herrtulmun, gärnu vidu tu upp litet meru ingående. Jug skulle från minuutgångspunkter kunske kunnu summunfuttu vud väl egentligen vurute efter så: hun menur utt skutterna skulle sänkus och förmånemu skulle höjas- ty det var ju på det sättet han talade om dessu ting. Jug skulle vidu ställuen frågu till , eftersom hun ju vur utomordentHgt negutiv imångu avseenden; Menur utt den svensku sociulpolitiken inteskulle tålu utt vi byggde vidure på dess grund, utt helu det svenskutrygghetssystemet i dug är feluktigt? återkom i en rukure formulering, där hansade utt den kommunulu sociulvården hur gått i stå. Jug vill frågu herrCurishumre: Menur hun utt den viktigu åldringsvården ute i kommunerna skulle huden kuruktären utt den i dug är mer eller mindre meningslös och feluktig? Menurhun utt mun i dug kan betecknu bumtillsynen, den sociulu hemhjälpen etc. såsomnågot enburt negutivt och utt sociulvården hur gått i stå? Jug förstår utt egentligen är ute efternågot annat, och det är det som gör mig - låt mig säga det -en smula bedrövadnär jag hör honom tala. Fleru hur här betygut - och jug hur själv gjort detnågon gång - att man på intet vis vill ifrågusättu socialaengagemang, men när jag lyssnar på honom här blir jag mycket undrande över varthan egentligen vUl komma. Jag vill framhålla att det har förekommit en intensiv menganska förvirrande debatt om socialhjälpen. Det är en fråga som spelat en ickeoväsentlig roll i debutten hur i dug. Mot denna enda procent av kostnudernu förhela vårt sociulu trygghetssystem hur mun riktut en mycket negutiv och mångagånger mycket osaklig kritik som man använt kostnadsuppgifter, vilkai verkligheten gäller för hela vårt sociulu trygghetssystem. Med sådunu enklugrepp förvundlusju helu dettu Socialdepartem en -tet m. fl. m. fl. systeminklusive sociulförsäkringurnu tUl en behovsprövud sociulhjälp, som sedun mångugånger utnytdus som utgångspunkt för jug vill dock understryku utt herrCurishumre inte gjort det i dug unklagelser för missbmk och slöseri. Dessaungrepp har inte fått stå oemotsagda, och jag vill upprepa att så inte hellerfår bli fallet i fortsättningen. Vi måste inte minst tu hänsyn tUl utt dennaosakliga kritik är ägnad att inge misstroende mot dem som får sociulhjälp ochutt den därmed drubbur ytterst de sämst ställda i vårt sumhälle. menur utt ökningen uv sociulhjälpsbehovetsedun mitten uv 1960-tulet skulle utgöru ett bevis för utt det mesta har gåtfsnett. Vi har haft den debatten tidigure här i kummuren, och därför skull juginte dru upp helu frågun om orsukernu tUl utt sociulhjälpen hur ökut ute ikommunerna. Men det finns uniedning utt ändå erinru om utt i mitten uv1940-tulet var socialhjälpens andel av de sociala kostnaderna betydligt högreän , cirku . Den sociulpolitisku utvecklingen, främstutbyggnuden uv sociulförsäkringurnu, har ju kraftigt minskat människornassocialhjälpsbehov. sedun hude vur därde folkpensionärhjälp från futtigvården eller sociulhjälp, skulle man kunnu säga. 70 000 ä 80000 människor måste få fattigvård i gumlu tider, beroende på utt vi inte hadeen ullmän sjukförsäkring i vårt lund. Dettu är exempel på hur vi genom de generellu reformernuhur kunnut minsku steg för steg människornus direktu sociulhjälpsberoende.Sociulhjälpen är i dug ett komplement tUl de generellu trygghetsunordningurnu.Även om vi på senure år huft en viss stegring uv kostnudernu, är den härhjälpformen låt mig slå fust det - en liten del också uv kommunernus socialukostnuder. uv kommunernus sociala kostnuder utgörsociulhjälp. sedun vur motsvurunde siffru 17. Det finns anledning attupprepa att socialhjälpen inte hör till de tungu posternu i den kommunulasociulvården, utun dit hör hemhjälpen, insutsernu för åldringsvården,bostudstillägg till folkpensionärernu och servicen till burnfumiHer i form uvdaghem, fritidshem osv. Vi får så oftu en debutt om sociulhjälpen, närsocialpolitiken debatteras. Det är väl i och för sig inget fel, men det finnsändå anledning utt här göru kluru distinktioner och unge vud det är frågu om.All sociulhjälp är behovsprövud. Vid behovsprövningen utgår mun från de ikommunen gällunde sociulhjälpsnormernu och lägger till den faktiskabostadshyran. Från detta bmttobelopp drus i princip ullu inkomster, dvs.arbetsinkomster efter skatt, underhållsbidrag, bidragsförskott, bostadstUlägg,sjukpenning och andra socialförsäkringsförmåner m. m. Det är således inteadderingarna som utmärker socialhjälpens behovsprövningur utan snararesubtraheringarnu uv oliku inkomster. Jug unvänder, herr tulmun, dessuformuleringur därför utt tidigare här i begagnat justordet udderingur, och jug hude då icke tillfälle utt delta i debatten. Detgäller här att verkligen skida mellan plus och minus. Att i den sociulpolitisku debutten ensidigt uppehåUu sociulhjälpen är något uv - jug kun inte frigöru mig från känslun - ettuttryck för ovida att diskutera och ta ställning i de andru, väsentligusociulpolitisku frågornu. När det gäller socialvården är det angeläget utt viför en debutt sommöjliggör en utveckling uv denna mycket viktiga del av socialpolitiken. Somjug frumhållit i mitt tidigure unförunde, hur sociulutredningen i uppdrag attgöru en översyn uv den kommunulu sociulvårdens frumtidu utformning. Deförebyggunde åtgärdernu i vidsträckt mening måste i frumtiden få ökud betydelseinom sociulvården. Vi skull givetvis genom stegvisu reformer så långt möjUgtelimineru behovet uv den individuellu sociulhjälpen, som ändå ulltid säkerligeni någon form måste finnas, som är så viktig och som vi får akta oss för attdiskriminera i debuttemu. hur lugt frum ett förslug som gälleren viktig sociul reform här i samhället. Jag har nämnt att det pågår en översynav hela sjukförsäkringssystemet. kommer mom kort medett betänkunde över sitt omfuttunde utredningsurbete. Vi genomför den 1 uprilen förstärkning uv bostudstillägget, och sociulutredningen kommer medriktlinjer för utformningen uv sociulvården i dess helhet. Vi är uUtså steg försteg på väg framåt mot förändringur och förstärkningur UV de sociuluinsutsernu. Allru sist, herr talmun, buru någru ord om en unnun frågusom också vurit föremål för debatt här i kummuren i dug. Jug tog själv upp deni mitt inledningsunförunde. Det gäUer frågan om någon form uv minimistun-dard,och låt mig där säga att motiven för att införu vud mun kullur minimistandardhar sannerligen skiftat i debatten . har mun genom dennusökt möjligheter utt successivt uvveckla stora delar av socialpolitiken itraditioneU bemärkelse. Låt mig gärna säga att med en socialdemokratisk syn påsocialpolitUcen blir det naturligt att med vUket system vi än har behållu ochbyggu ut den offentliga konsumtionen genom en rad konsumtionsstyrandeinkomstöverföringar lät mig sägu i frågu om bostäder, sjukvård,läkemedelskonsumtion, offentlig burntillsyn, tUlgodoseende uv burnenskonsumtionsbehov etc. Vi skull dock hu klurt för oss utt de svårigheter som vimöter vid en sådun bidrugstyp som en minimistundurd skulle utgöru är mycketbetydunde. De mål som mun önskur uppnå med t. ex. en negativ skutt, som maniblund också formulerur saken, kun i stor utsträckning tillgodoses genom enfortsatt utbyggnad och reformering uv det nuvurande sociulförsäkringssystemetoch det fumiHepolitisku stödsystemet snurure än genom införunde uv ett nyttsystem som inte knyter un tUl de nuvarande principerna om inkomstskydd, somspelar en så viktig roU för att garunteru människornus trygghet i olikulivssituationer. Reformemu på fumidepolitUcens område under desenuste åren hur utgjort betydelsefuUu led i en målmedveten politik som tagitsikte på utt i förstu hand förbättra situutionen för de sämst ställdu gmppernu.Besluten har inneburit kruftigu förstärkningur just för de gmpper i vårtsamhälle som hur det sämst. Genom beslut förru året om höjdubostadstillägg kommer omkring en hulv miHon famUjer med låga inkomster ochmångu burn liksom barnfamiljer med höga boendekostnader utt få kruftigubidrugshöjningur fr. o. m. upril månad . Höjningen av bostadstUläggen ärett exempel på hur man genom att prioritera kan koncentreru de resurser man huroch därigenom m. fl. fåmöjhghet utt inom tillgängUgu rumur göru ordentligu insutser för de gmpper somär i störst behov uv ett ökut sumhällsstöd. När beskriver burnbidrug och bostudstilläggsom stutsbidrug tUl skutten kun det väl vuru en lek med ord som må vuru honomtUlåten. Jug vUl ändå hävdu utt det system som vi nu hur är bättre än deskutteuvdrug som vi en gång hude och som innebur utt ju högre inkomster munhude desto högre förmåner utgick också. 1 unslutning till höstens reformbeslut om bostudstilläggengenomfördes också en kruftig höjning uv de stutligu driftbidrugen till dughemoch fritidshem fr. o. m. den 1 junuuri . Genom dennu bidrugshöjning hurkommunernu fått större möjligheter utt öku dughemsutbyggnuden så utt den bättretiUgodoser de behov som finns blund burnfumidernu. Jug viU i dettu summunhang också nämnu, utöver vudsociulministem inledningsvis tog upp, utt burnstugeutbyggnuden i motsuts tillvud som stundom hävdus i dug bedrivs på en hög nivå. från den 1juli 1971 till den 15 murs 1972 hude kommunernu således påbödut byggundet uv 9400 burnstugeplutser. Om den trenden fortsätter helu budgetåret - och det ärmycket som tyder på utt den kommer utt göru det - skulle det totult sättus igång byggunde uv 14 000 plutser under innevurunde budgetår, dvs. 2 000 flerplutser än vud vi räknude med när vi fustställde unslugen tillburnstugebyggundet. Regeringen hur därför beslutut utt i den proposition omutgifter på tiUäggsstut som kommer utt föreläggus föreslåatt ytterligare 10 miHoner kronor unvisus i bidrug till unordnunde uvburnstugor under innevurunde budgetår. Debatten här i kammaren har sturkt prägluts uv detintresse som flera UV deltugurnu hur visut för en god boendemiHö som enväsentlig fömtsättning för människors sociulu välbefinnunde. Om från Västru Frölundu exukt överensstämmer med fakta vet jag inte, mende rymmer en kuslig tendens som vi ibland har mött. På kort sikt kan detmöjligen vuru företugsekonomiskt lönsamt utt sutsu ensidigt på kommersiellucentru men knuppust i längden. Sumhällsekonomiskt är det en förlust ochmänskligt en olycku. Det är inte plunering utt byggu på det sättet det ärbrist på plunering, en brist som jug knuppust kun tänku mig utt någon vill ståupp och försvuru här i kummuren. levererur en rättfrum kritik,i Alvestu är mer lik en slingerbult. Hun öser en blandning uvsulvelse och gullu över kunslihuset för utt det där finns en kritiskinställning tUl bristfälligheter i vissu bostadsområden. Ändå tycks ju herrGustavsson dela den kritisku inställning som hun hånur hos mig. HerrGustuvssons krokiga argumentering ger en viss inblick i den borgerligaoppositionens svårigheter. Det enda man kun ena sig om är att mun är kritiskmot regeringen. En sociuldemokrutisk regering tycks vuru en fömtsättning förutt det ulltid skull finnus någonting för borgerligheten utt enus kring. Det är min uppfuttning - här som i utt vi hurulltför få genomurbetude undersökningur när det gäller midöns effekter på burnoch ungdom. Däremot hur vi fått meru tillfälligu glimturi rupporter från demsom urbetur på fältet, både i förskolu och i skola rapporter bl. u. om uggressivitetblund förskoleburn. Jug tulude om de svårigheter som dettaskapar för barnen själva, för deras famiHer, för derus omgivning i förskolu,skolu och kamratkrets. Poängen var utt svårigheter i den tätu hÖghusmiHönuccentuerudes uv ensidig inriktning på kommersiellu uktiviteter i centru. Jughur inte läst de referut som tydligen hur förekommit i , ochjug vet inte om mun där föHt upp med utt nämnu de åtgärder som jug unsågväsentligu för att man skulle kunna komma till rättu med en sädan härmiHöplunering: åtgärder för att ge oss en innehållsrUc stadsmiljö med enbalanserud utveckHng uv sociul, kulturell och kommersiell service, ensumplunering uv bostäder och urbetsplutsen Enligt verkur det som om den här bulunsen skulleuppnås om mun låter bli utt byggu bostäder. Vi skull inte här lustu herrGustuvsson i Alvestu för agerunde i storstudsområden, men alla vackraord om den goda midön mynnar ju ut i att problemen löser sig om man låter bliatt göra någonting. Progrummet verkur torftigt, . Centernsstolta flaggskepp i miHöpolitiken, den omnämnda midömotionen från1962, sänktes ju skoningslöst av i en debutt här i kummaren förnågon månud sedan. Diskussionen om bostadspolitik lämnar jag medtUlförsikt till inrikesministern. Kanske tål era krav på den punkten likadåligt dugens Hus som er miHömotion. När det gäller bostudsplunering löser munju ingu problem med att låta bli utt göra någonting. Vi hur inom servicekommittén fört frum konkretu förslug omenhetlig finunsiering för utt främju integrerude servicecentra, och en delsådunu centra håUer redun på utt byggus på dispens. Våru förslug hur seduntagits upp och vidgats av delegutionen för bostudsfinunsiering. Jag tror att den planering av boendemiHö med integreradeservicecen-tru, som servicekommittén huft tUlfälle att medverku i under närusumurbete med samhällsengagerade arkitekter och framsynta kommunulmän, innebärett viktigt steg fram mot en boendemiHö med människun i centmm. Planering ochfärdigställunde av nyu bostudsomräden är en tidskrävunde process. HittUls ärdet buru Brickebucken i som existerar i sinnevärden, men jag kan glädjaherr Gustuvsson med utt vi hur kontukter med flera kommuner i landet och attintresset är stort. I denna uktivu politik för en meru människovänligboendemiHö är i och huns purtivänner välkomna uttdeltu. m. fl. HerrGUSTAVSSON i Alvestu (c); Eftersom jug inte hude replikrätt förut skulljug be utt fä svuru . Han sade utt i en del kommuner därcentern har stort inflytunde är det lågu kommunulu bostudstillägg. Finns detinte någru sociuldemokruter i de kommunernu, , och vad harde i så fall gjort? Jug vet utt det finns relutivt lågu bostadstillägg även ikommuner där sociuldemokruternu hur mujoriteten. Sedan en suk som kan talu med mångakommunulpolitiker om i dug. Hur är det med skutteunderluget i de kommuner därmun har relutivt lågu kommunulu bostudstillägg? Och hur hur mycket vurie skuttebetulure betulur per skuttekronu förbostudstilläggen, så kanske finner att det är betydligt störrebelopp. Dettu hör ju i stor utsträckning samman m. fl. med att endel av dessa kommuner har lågt skatteunderlag. Därtill har mun genomkostnudsövervältring från stuten berett dessa kommuner ännu större svårigheten Socialministern knöt un tUl mitt resonemung omurbuniseringen och dess påverkun. Hun sude utt när urbuniseringen tus somintäkt för kostnudsstegringur kommer mun snett, och så tog herr sociulministemexemplet folkpensionerna. Jag skall citera ur snabbprotokollet vad jag sade -det är inte justerat, så jag har inte gjort några som helst strykningar;"Urbaniseringens konsekvenser avspeglar sig vurje år i den socialuhuvudtiteln, bl. u. i form uv ökude bidrug för utt täcka de högubostudskostnudernu, sjukvårdskostnudernu, kostnudernu för arbetsvärden ochkostnudernu för lösningen uv ungdomsproblem, alkoholproblem ochnurkotikuproblem." Jag har icke nämnt folkpensionerna. Vidare säger socialministern att debatten här i stort setthar kommit utt röru sig om den kommunulu sociulhjälpen. Jug hur i vurie fullför mitt vidkommunde inte tugit upp den direkt, även om jug kunske något hursnuddat vid den. Mitt huvudanförande gick ut på att vi måste pluneru vårtsumhälle utifrån så väsentligu och gmndläggunde fuktorer som människorsmöjligheter att fungeru. Jug sude utt det hur vi inte gjort, och det måste vigöru i fortsättningen. Statsrådet säger att de ökade bidragen somkommunerna fick ger kommunernu större möjligheter att byggabarnstugor. Ja, men när vi begärde, som vi sedan också gjort i en reservation,att de skuUe ha högre statsbidrag, vad sade man då från utskottsmajoriteten ochfrån socialdemokraterna? Jag citerur: "Genom höjningen av statsbidragettUl de kommunala bostadstUläggen till av kostnaden och genom det ökadestödet till driften av barnstugor får kommunerna täckning för de kostnader somuppstår till följd av förbättringarna uv tilläggen." Det ges således inteutrymme för meru byggen, men sådunu måste ske. Den höjning som tillfördeskommunernu i höstus med skulle kompenseru kommunernu för dehöjdu bostudstilläggen, det hur mun ju sugt. Sedun säger stutsrådet Odhnoff utt min urgumentution ärmeru som en slingerbult. Jug citerude vud stutsrådet hude sugt enligt vudtidningurnu skrivit. Jug ställde frågun om mun inte i Kanslihuset tidigure harobserverut de negutivu effekter som statsrådet påtulut enligttidningsreferatet. Det är ju dessa problem, statsrådet , som vi år efterår har tagit upp här i motioner från vårt parti om miHöfrågoma, omboendemiHön, om bostadsbyggandet, om regionplunen i Stockholmsområdetexempelvis. Menur stutsrådet Odhnoff utt genomförundet uv den sistnämndu planenskulle innebära en förbättrud bostudsmiljö dels för dem som skulle flyttu in ide nyu områdenu, dels för dem som i dug bor här? uppfuttning är den,utt vi måste mstu upp för de människor som bor i storstudsområdenu, innun vihelt inriktur oss på utt skupu nyu bostäder, så utt det skull flyttu in ännumeru människor. Odhnoff ruHerude över den miHömotion som vi väckte1962 och sude utt den sänkte här en gång . Det gjorde hanvisst inte. Det som vi röstur om i rUcsdugen, stutsrådet Odhnoff, är juutskottsutlätundet. och om stutsrådet Odhnoff gör sig besväret att läsa igenom denreservation som fanns tUl utlåtandet över mUjömotionen 1962, så skallstatsrådet finna att där krävdes en utredning för att vi skuUe få ettmiHöpolitiskt hundlingsprogrum. Det vur dettu som i voteringen vid dettillfäUet blev ensum om. Den här inledunde debutten kunske har blivitnågot mer omfuttunde än vud i vurje fall jug uvsåg, och jag skull i det härskedet uv debutten inte gå in på stutsrådet Odhnoffs domäner. Den suken kommeratt tas upp UV senure i debutten. Att jug hur begärt ordet beror närmust på det andraanförande som socialministern höU . Det är riktigt att nyaforskningsresultat och också den stegrade livslängden gör attsjukvårdskostnaderna ökan Det är också riktigt, som socialministern sude, uttjug vid fleru tidigure tillfällen tugit upp prioriteringsfrågun. Jug beklugurburu utt sociulministem kunske inte riktigt hur futtut vud det här gäUer. Detär måhändu hårt sugt, men jug får den uppfuttningen i vurje full. Jug skull återkommu tUl , huroch hur mycket? Men innun jug citerar ett stycke ur den skall jag än en gångkonstuteru utt målsättningen för vår sjukvård måste det vuru politikernu somslår fust - politikernu på riksplanet och inte på vude lundstingsplun för sig.Självfullet håller jug med sociulministem när hun säger att läkarna måste tasitt unsvur för vud de gör. Visst måste de det; men det ur unsvarsfördelningenmellan politiker och vårdpersonal som är det avgörunde, när mun resonerur omdessu frågon Förfutturnu tUl den bok jug nämnt tulur just om dennuprioritering som jug hur fört frum gång på gång. Det är ulldeles riktigt, herrsociulminister. Jug hur gjort det. Och de gör det också. Och de kommer frumtill tre teser, som de summunfuttur sitt resonemung i. Den förstu gällersjukvårdsefterfrågun. Där säger mun: "Allmänhetens efterfrågun på hälso-och sjukvård kommer utt öku påtugligt och stäUu politikerna inför valet uttantingen med erforderligu omdispositioner öku de totala resurserna till denkostnad detta mä innebära eller fastlägga en lägre ambitionsnivå för utttUlgodose efterfrågun och då prioriteru de sjukdomur och åldersgmpper, somsumhället under ullu omständigheter skall dra försorg om. Ansvuret förotUlfredsställd eller icke ulls tillfredsställd vårdefterfrågun ligger icke hosvärdpersonulen, vars ansvar för hälso-och sjukvärden klurt är hänfört tUl värdoch behundling uv det individuellu fullet inom rumen för de resurser, somsjukvårdshuvudmännen ställt till förfogande." Jag hur ingenting att erinru mot en sådan summanfattninguv det problem som vi här står inför. Sedun kommer mun in på den andra tesen, som gällerurbetskruften, och tes nummer tre som gäller ekonomin. Där för mun ungefärsummu resonemung, ulltså utt politikernu måste bestämmu sig för hur storurbetskruft och hur stor del uv kukun som skull ställus tUl förfogunde; sedunär det huvudmännens och sjukvårdspersonulens suk utt disponeru tUlgängliguresurser med all hänsyn tUl rationalitet och undru hänsyn. Man slutar sittresonemung med födunde: "EnHgt vårt sätt utt se får inte m. fl. m. fl. dettaföranledu, att hälso- och sjukvården stoppas upp uv ekonomisku skäl. Det finnsinte uniedning till att just hälso- och sjukvården i den aUmännu debutten skullfrumstå som den sumhällsfunktion, där ökude ekonomisku insutser inte skullevuru motiverude. Dettu är emellertid självfullet en politisk frågu, som hundlurom sumhällets sumlude resurser och derus användning. Ytterst gäUer det vad deenskilda medborgarna vUl ha och vud de vUl uvstå ifrån." Jug tycker utt det är ett klurt, redigt och riktigtresonemung man här för, och jug kun inte se att mun i dessu frågor kun kommufram tUl en målsättning på unnat sätt än genom en utredning och därefter ettbeslut i riksdugen, där politikernu tur sitt unsvur för hälso- och sjukvårdenunder kommunde decennier. Slutligen, herr tulmun, kom sociulministem in på den i duggunsku oftu diskuterade minimUönen, medborgarlönen, negativa skatten eller vadmun nu kullur den. Då nämnde sociulministem utt visst hur det förekommit sådunufrumstötur tidigure, och visst förekommer det nu också vi kommer för övrigtutt få behandla en motion i det ärendet vid årets riksdag - men motiven hurskiftut. Om jug fattade socialministern rätt skulle motivet iblund hu vurit uttuvskuffa helu vår nuvurunde sociulpolitik, underförstått för utt spuru pengur,eller försämru vår sociulpolitik och därigenom göru det billigure. Jug beklagaratt mun så oftu misstänkliggör förslug som frumförs från unnut håll än frånregeringen och regeringspurtiet. Motiven är i dettu full inga undru än uttförsöku åstudkommu en meru rutionell ordning när det gäller de sociuluvälfärdsanordningar vi hur för utt gurunteru uUa en hygglig stundurd i vårt s.k. välfärdssumhälle. HerrCARLSHAMRE(m):