prot · FV09126 · 1972-12-31 00:00:00 — sade också: Nämn ett enda exempel, därcenterpartiet gått emot någonting som skulle ha förbättrat SJ:s ekonomiskasituation. Ja, , minnet är väl inte så dåligt, varken hos herrDahlgren eUer hos mig, att vi inte mmns åtminstone tUlbaka i tiden. Om14 dagar skall vi på nytt ta upp samma förslag som vi behandlade . Det finns aUtså chanser att leva upp till den goda viljannär det gäller att se tUl att SJ får rationalisera och förbättra sittekonomiska resultat. Det är ju inte som de borgerliga partiernatillsammans med kommunisterna fråntog SJ en möjlighet till enviss rationaUseringsförbättring. Det finns även andra exempel. Jag tänker på de tillfällen- även om det nu inte för ögonblicket rör SJ när vi försökt diskutera framförslag om överlastavgifter osv. Man skall inte, , vara såvårdslös med sanningen, när man skaU försöka värja sig mot det man inte velatgöra i dessa sammanhang. Den statliga trafikpolitiken, m. m. Sluthgen, herr talman! Jag sade att jag troddeatt de flesta människor i detta land delar vår uppfattning, att alla längregodstransporter bör gå med järnväg när så är möjligt. Det finns, såvitt mankan förstå, inget motiv för att lastbilar skaU rulla på våra vägar, närjärnvägen är ett fuUgott altemativ. Här måste vi lära om, vare sig vi tUlhördet ena eUer det andra pohtiska partiet. Vi måste utnyttja järnvägen av en radskäl. SJ har bekymmer, ekonomiskt och på annat sätt, vilket är ettgmndskäl till att vi skall använda järnvägen mera. Det finns också en rad andraskäl, t. ex. trafiksäkerheten. dör fortfarande över 1 000 människor påvåra vägar och 20 000 skadas. Jag är den siste att påstå att detta ärlångtradartrafikens fel, men i en samlad trafikbUd utgör den tunga trafUcenändå ett orosmoment när det gäller trafiksäkerheten-. Det är intesamhällsekonomiskt försvarbart att ödsla våra resurser på det sätt vi gör nu.När det gäUer att styra trafiken så att järnvägen får spela den roll itrafikarbetet som den spelade tidigare kan vi göra en hel del ting. Om vi kanåstadkomma det genom åtgärder som minskar trängseln på våra vägar,minskar olycksfallen i trafiken, förbättrar miljön genom minskat buUer ochmindre mängd avgaser, så att vi får en renare luft, och dessutom bidrar tUl attvåra ekonomiska resurser används på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt då,herr talman, skall vi naturligtvis vidta dessa åtgärder. Det är det regeringensyftar till med sitt trafikpolitiska utspel, som har lett fram tUl dentrafikpolitiska utredning som jag hoppas startar sitt arbete . Är inte detta, ärade oppositionspolitiker, målsättningar somvi kan vara överens om: att fortsätta det utredningsarbete som pågår rörandetrafiken på alla tänkbara plan i samhället, att bortse från försök att av ochtUl rädda en omöjUg trafUc på våra vägar, att försöka förbättra SJ:st ra fik underlag, förbättra miljön och aUt vad därtUl hör? Jag tycker att det skulle kunna vara konklusionen av dentrafikpolitiska debatt som här har förts, och det skulle också, om man fickInstämmande i detta program, kunna leda till att vi finge alla att stå bakom ensådan trafikpolitik. Herr talmannen anmälde alt anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. HerrPERSSON i Heden (c): Jag är litet förvånad över attkommunikationsministern använde halva sin tid i debatten tUl att redovisadiskussioner på centerstämman. Det måste väl ändå ha varit bättre att härsakligt och lugnt diskutera den problematik som berör dagens trafikpolitiskaämne. undrar varför man är sä dyster och målar en såallmänt mörk bild av traflkpohtiken. Jag vill bara hemställa till statsrådetNoriing att resa ut på våra vägar och tala med våra vägdirektörer ute i länen.Då får han klart för sig att det finns all anledning att vara dyster införutveckhngen. Se vidare på SJ:s politik i olika avseenden! Jag tänker bl. a. på tidtabellerna för tågen, som i mångaavseenden inte överensstämmer med människornas möjligheter att resa. SJ:stågtider är mångenstädes inte synkroniserade med olika linjer. Här har nämnts snittaxan inom SJ, ochkommunikationsministern 126 frågar, varför man då inte anmärker också påde privata busshnjema. Men Onsdasen den det måste väl ändå vara enväsentlig skillnad, om exempelvis SJ i stället ? för attköra ett tåg en viss sträcka på banan sätter in en och ----------- tågbUjetternainte gäUer utan tillägg på dessa bussar. Då måste det väl Den statligatrajik-vara fel med SJ:s trafikpoUtik. Detta kan inte jämföras med denprivata PoUtiken, m. m. busstrafiken. Så utropar statsrådet, att ett antal miljarder har kommitvåra vägar till godo . Ja, det är sant, men statsrådetglömde att tala om att bara ungefär hälften av de miljarder ibilskattemedel och pengar som inflyter av direkta och indirekta skattemedelanvänds tUl detta ändamål. Om man hade följt gamla tidigare vedertagnaprinciper, skuUe det sålunda ha funnits mera pengar till våra vägar och tillandra dyhka ändamål. Det har talats om de samförståndslösningar som vi i dettahus föisökt åstadkomma i trafikutskottet. Enligt det sätt, pävilket kommunikationsministern resonerar, utgör en samförståndslösningendast ett accepterande av regeringens förslag och tankegångar. Men jagförestäUer mig att det inte går tiU på det viset i en demokrati; aUa har sinuppfattning, framför den och har också rätt att så göra. Det har talats om hur vi skaU kunna föra över godstrafikenfrån vägarna tiU SJ. Vi är säkerligen alla överens om att försöka lätta på dehårt belastade vägarna när det gäller godstrafiken. Om SJ hade möjligheter atttillnärmelsevis konkurrera med de privata åkarna såväl i service- som iprishänseende, skulle denna sak inte behöva diskuteras. Härvidlag tänker jaginte minst på själva servicen. Jag är lantbrukare, och jag vet att under vår-och sommarmånaderna då belastningen är stor går jordbruksmaskinerna oftasönder, eftersom de är i intensivt bmk. Man måste därför ha nya delar tiU dem.Servicestationerna säger då: Skicka för aU del inte maskindelen med tåg, för dåkan vi inte köra i gång maskinen . Ja, det är faktiskt så, och SJhar genom denna försämrade service fått minskad godsmängd att transportera. Kommunikationsministem sade att vi kan medverka tUlrationaliseringar och kostnadsbesparingar inom SJ. Han syftade då på förraårets beslut om och det nya förslag som kommer att behandlasom . Jag tror att statsrådet talar mot bättre vetande, nar han sägeratt SJ därmed skuUe kunna spara pengar summan angavs i förra åretsproposition till , om jag minns rätt. Så är inte fallet.Statsrådet vet hka bra som alla andra att denna besparing sker på långsikt. Vi skall emellertid inte diskutera detta , eftersom vi säkerhgen fårtiUfäUe därtiU senare under denna riksdag. Detta, herr talman, bara i förbigående med anledning avherr första debattinlägg. Jag vill i övrigt helt kort säga några ordom ett par detaljer i den trafikpohtiska målsättningen och de förslag som härföreligger. har på ett utmärkt sätt redovisat centernsuppfattning om trafikpoUtiken. Jag vUl endast tillägga något i sammanhanget. Med viss oro följer man utvecklingen inom SJ. Nr 126 nedläggningar av bandelar som undersenare år ägt rum gör det motiverat Onsdagenden ' ifrågasätta huruvida SJ framöverkan upprätthålla en tillfredsställande 29november 1972 trafikförsöfining här i landet. Detta sagda är inte någon kverulans, ---------------- - statsrådet , utan endast ett konstaterande av fakta. står redan utan någon ordnad trafikförsörjning. P ' Pqj. närvarande trafikerar , medan sträckan för 20 årsedan uppgick tiU 17 000. Det betyder att nedlagts underdenna tid, dvs. TiU yttermera visso aviserar SJ-ledningen ytterligarenedläggningar. I övrigt har en avsevärd försämring aiv servicen för aUmänhetenägt rum. Järnvägsstationer har lagts ned, eller är obevakade. Detta utesluteren del orter, människor och näringsUv från att dra nytta av järnvägen somtransportföretag. I rättvisans namn vUl jag i sammanhanget säga att statsrådetNorhng här har gett tUl känna att någon nämnvärd nedläggning av järnvägslinjerinte kommer att äga rum under den regionalpolitiska utredningens arbete som nuär i fuU gång ute i länen och i vissa kommuner, och det är ju tacknämhgt. Vadsom menas med "inte någon nämnvärd nedläggning" vet vi inte, men jagföreställer mig att man kommer att vara mycket försiktig med nedläggningar. Det har som sagt skett stora nedläggningar avjärnvägsnätet en nedskärning med jämfört med när nätet varsom störst. Om busshnjema på ett riktigt sätt hade ersatt de nedlagdajämvägslin-jerna skuUe det ha varit mindre att säga i det här sammanhanget. Dåhade man i varje faU kanske kunnat lösa transportproblemet i fråga ompersontrafiken på ett ganska bra sätt. Men sä har inte skett. Många av SJ nuupprättade busslinjer jag vUl tillägga givetvis även enskilda busslinjer -kan fortleva bara därför att kommunerna ute i landet i icke ringa utsträckningfär anslå stora årliga belopp till dem. Det är väl ändå fel att kommunema medegna medel skall subventionera statens transportföretag. De s. k. olönsammabussUnjerna liksom järnvägslinjerna måste finansieras via statsbudgeten. Den nupågående regionala trafikplaneringen medför visserligen en dämpad nedläggningstakt fram tiU . Men det gäUer inte busshnjema utan i huvudsak jämvägslinjertia. Busslinjerna upprätt hålls som nämnts i stor utsträckning med hjälp av kommunala garantier. I motionen 249 tiU årets riksdag har hemstäUt om en utrednmg om järnvägsnätets framtida utformning. Det bör vara en parlamentariskt sammansatt kommitté som arbetar skyndsamt, vars resultat tar ställning till och som samordnas med den kommunala trafikplaneringen. Jag är förvånad över att det socialdemo kratiska partiets ledamöter i trafikutskottet inte har gått med på detta förslag. En dyhk utredning, som samordnas med den regionala trafikpla neringen, ger möjlighet att besluta om en framtida trafikpolitik vilken skapar fömtsättningar att upprätthålla en tillfredsställande trafik försörjning i landets aUa delar. Här inbegrips givelvis också busslinjenätet. Det är en nödvändighet att lösa trafikfrågorna om vi över huvud taget skall kunna genomföra vår riksplan. Hur den kommer att se ut vet vi ännu inte, om tar regeringens förslag i dess helhet eUer om man 38 går pä motio:nemas ändringsförslag. Jag ber således, herr talman, att på den punkten få yrkabifall tiU Nr 126 reservationen 1. Ireservationen 3, som jag också ber att få yrka bifall tiU, hemställs om 29november 1972 ensamordnad satsning på koUektivtrafiken. Det behövs sannerligen en ---------- -_ samordningav de ohka trafikmedlen, såväl tåg, buss som flyg. I Den statliga trafiksammanhangetbör heUer inte resorna över korta distanser förglömmas. Pontiken, m. m. DetgäUer alltså att samordna den regionalpolitiska utredningen med de kommunala,lokala utredningarna för att lösa gods- och persontrafikfrågorna på ettändamålsenligt sätt. finns ingen sådan samordning. Det är liksomom varje transportsystem är sig självt nog. Så upplever man det i mångaavseenden. Ett skolexempel är ju, som i debatten här harframförts, SJ:s s. k. snittaxa. Det är sålunda en mängd frågor och problem som i dettaavseende måste samordnas, I arbetet i såväl trafikutskottet som här i kammarennär det gäller trafikpolitiken ävensom i den trafikpoUtiska delegationen måstevi få uppleva att man söker samordna frågorna så mycket som möjUgt ochgemensamt försöker lösa dem och inte bara från den här talarstolen frånregeringshåU våldsamt klandrar andra partier och andra partiorganisationerskonferenser för deras sätt att diskutera. En samordning skall inte ske endastpå av regeringen dikterade villkor, utan man skall som vi har gjort itrafikutskottet oändligt ; jag hoppas att det inte kärvar tUl ifortsättningen försöka att gemensamt samordna och lösa frågorna, tUl gagn förhela svenska folket. Jag tänker då också på den riksplan som skall beslutas om. i (vpk) kort genmäle: Herrtalman! Här har efterlysts utskottsmajoritetens inställning tiU förslaget om enutredning beträffande järnvägsnätets framtida utformning. Som järnvägsman vUljag gärna betona att frågan om järnvägsnätets framtida utformning ligger migvarmt om hjärtat. Orsaken tUl att jag inte har velat biträda yrkandet iutskottet är helt enkelt att jag tycker att man bör uppträda konsekvent ochlogiskt. Vi har tidigare framlagt motioner där vi ställt yrkandetom att man skulle tillsätta nya utredningar för att se över riktlinjerna förtrafikpolitiken. ville vi inte framföra det yrkandet med hänsyn tiUatt regeringen har tillsatt en utredning för att syssla med den regionalatrafikplaneringen. Mot bakgrunden därav tycker jag att det skulle varainkonsekvent av oss att nu gå in för en ny utredning som gäller järnvägsnätetsframtida utformning, en fråga som ju i så hög grad kommer att beröras av dennaregionaltrafikplanering. Därför är min uppfattning den att vi bör avvaktaresultatet av den utredningen innan vi tar ställnmg till huruvida man verkligenbehöver en utredning om järnvägsnätets framtida utformning. i Heden sade i böfian av sittanförande att det varit önskvärt om statsrådet hade varit mera saklig i sitt inlägg i stället för att ägna sig åt centerpartistämman. Jag skall inte dra några sådana slutsatser. Jag viU bara säga att vi skall försöka att i någon 39 Den statliga trafikpolitiken, m. m. mån vara sakhga,om vi nu inte har varit det. Den sakligheten skulle för min del närmast bestå iatt säga något om utskottet och dess sätt att se pä det 15-tal motioner somväcktes redan under vårriksdagen i anslutning till trafikpolitiken. På grund av arbetsbelastning blev behandlingen av de härmotionerna uppskjuten tiU höstriksdagen och därför kommer de upp just . Detvar givetvis tråk:igt sett ur motionärernas synpunkt att det blev så men detförelåg enighet om den proceduren i utskottet för sedan har det juhänt en hel del ting just inom det här stora samhällsavsnittet. Detta har juredan diskuterats i ohka inlägg under denna debatt, men jag tar mig i aUa faUfriheten att erinra om att det var som departementschefenaviserade den utredning som har tillsatts och offentliggjorde de direktivsom denna utredning har att arbeta efter. SjälvfaUet kom då alla dessa motioneri ett helt annat läge - man skulle kanske vilja beteckna det som ett sämreutgångsläge. För att något återgå tiU vad utskottet har sagt ianslutning tiU motionerna och direktiven, som har redovisats i olika avsnitt,skulle jag vUja ägna åt att något rekapitulera vad som sägs itrafikutskottets betänkande nr 18 om de trafikpolitiska frågor som här har diskuterats. Man slår först och främst fast att den utredning vilkenssammansättning, som statsrådet har sagt, kommer att bekantgöras under veckanframför aUt har till uppgift att försöka skapa betingelser för ensamhällsekonomiskt riktig utveckUng och fördelning av transportarbetet. Man tarockså i direktiven upp ett resonemang orn principbeslut och sägerdärvid att detta skulle uppnås "dels genom en avveckling av ohkaföråldrade och utvecklingshämmande regleringar inom järnvägs- och landsvägstrafiken,dels genom en tillämpning av kostnadsansvarighetsprin-cipen innebärande attvarje trafikgren i princip själv borde svara för de kostnader den förorsakadedet allmänna". Denna gamla målsättning skall självfallet enligt det nyautredningsuppdraget bh föremål för en översyn. Utskottet skriver vidare; "Det har enligt direktiven efter hand framstått klartatt man i vidare utsträckning än som förutsattes vid trafikpolitiskabeslut måste förena den marknadsmässiga rörelsefriheten med en planmässig samordningoch styrning. Inom den ram och på de villkor som bestäms genom åtgärder avsistnämnda slag skall möjligheter finnas för trafikutövarna inom resp.tirafikgrenar att i marknadsmässiga former göra sig gällande efter sinasän;kUda förutsättningar." Det skall också ankomma på denna nya utredning att närmarepröva härmed sammanhängande problem och framlägga förslag tUl konkretahandlingsnormer mot denna bakgmnd. De sakkunniga skall vidare i dettasammanhang ha samråd med vägkostnadsutredningen, som bl. a. överväger deteoretiska och praktiska förutsättningarna för prissättningen av det allmännasfiänster inom vägtrafiksektorn. Det skulle föra för långt att citera direktiven i derashelhet. Anledningen till att jag här tagit upp dem är att de 15 motioner sombehandlats enligt utskottsmajoritetens uppfattning också fått stöd i dedirektiv som är utfärdade. Det är närmast mot denna bakgmnd som jag skuUevilja säga att det borde ha funnits alla förutsättningar för att Nr 126 utskottet skuUe ha kunnat bli enhäUigt i sitt betänkandeöver dessa 15 Onsdasen den Men av jag vågar säga det kända skäl var det inte möjligt att nå ------- ; denna enighet i utskottet. Motionärernas företrädare iutskottet kände sig . n/litlfcptj tn tn föranlåtna att avgereservationer, som visserligen inte avviker särskilt . mycketfrån utskottsmajoritetens skrivning men som i alla faU visar att det urderas synpunkt var i högsta grad angeläget att på något sätt avvika Jag tycker personligen att detta var helt enkelt onödigt, eftersomde synpunkter som här framförs med något litet undantag heltsammanfaller med vad utskottet skriver om innehållet i de direktiv som dennya utredningen nu skaU ge sig i kast med. funnitsfömtsättningar för utskottet att bh enigt om den skrivning som Jag troratt jag kan sluta här. Det finns ingen anledning att förlänga Det väsentliga har redan sagts, inte minst genom de inledningsanförandensom hållits från oppositionens företrädare och det svar somdepartementschefen har lämnat. Därför kan jag sluta inlägget med attyrka bifaU till utskottets förslag på samtliga punkter. samtidigtsom jag beklagar att utskottet inte har kunnat samfällt gå fram efter delinjer som utskottsmajoriteten redovisat. Det har som sagt funnitsfömtsättningar för detta, men av olika taktiska skäl tog man inte vara påden möjUgheten. i (fp) kort genmäle: Utskottets värderade vice ordförande sade atttrafikutskottets beslut om att flytta behandlingen av motionema tUl hösten varenhäUigt, och det är alldeles korrekt. Sedan sade att dettakanske gav motionerna ett sämre utgångsläge. Jag skulle vilja säga tvärtom. Detgav motionerna ett bättre utgångsläge. Jag betonade redan i mitt första anförande att när detgäller direktiven för den långsiktiga utredningen finns det inte någradivergenser mellan majoriteten och reservanterna. Det vi velat framhålla är attvi tycker att vissa åtgärder bör vidtas utredningsarbetet pågår.Förhållandena på trafikområdet är nämhgen sådana att man måste vidta åtgärderutan dröjsmål. Dessutom har vi avgivit en reservation, nr 3, där vi begären samordning av det forsknings- och utvecklingsarbete som ägerrum på kollektivtrafikteknikens område. Jag kan säga att på den punkten hade vien önskan och en förhoppning om att alla utskottets ledamöter skulle kunnakomma överens. Vad som där tas upp tycker jag är en angelägenhet av mycket storvikt. () kort genmäle: Jag vill bara erinra utskottets ordförande omatt i utredningsdirektiven talas om prioritering. Utredningen skaU efter hand redovisa sina synpunkter på vissa i direktiven angivna frågor som bör behandlas med förtursrätt. Utredningen kommer alltså att under hand redovisa synpunkter på olika frågor som är av sådant vitalt intresse att de 41 Nr 126 måste lösas utan avvaktande avutredningens slutresultat. Onsdasenden Reservationen 3, som upp, gäUer ett forsknings- 29november 1972 °'' utvecklingsbolag för koUektivtrafikteknik. Det är i ochför sig ingen --------- ;--------- nyhet.Vi har haft den frågan uppe tidigare. Utskottet behandlade den i Denstatliga trafik- - j . utförhgt, för att inte säga mycket utföriigt, omden po i iken, m. m. motionen. Det har inte framkommitnågra nyheter , och därförstår utskottsmajoriteten kvar vid sin ståndpunkt. Vi har redan och styrelsen för teknisk utveckling. Där finns deförutsättningar som behövs för att följa den tekniska utvecklingen på området. Det är mot den bakgrunden som utskottsmajoriteten inte kanbiträda motionen. i (fp) kort genmäle: Vad beträffar de mera kortsiktiga åtgärdernaskall ju utredningen, som jag också sade i mitt första anförande, komma meddelbetänkanden. Men även om man prioriterar vissa frågor, riskerar vi att dettar en icke obetydlig tid innan utredningen bhr färdig. Därför finns detanledning:, anser vi, att dra upp riktlinjer för vad som skall ske . Sedan säger utskottsmajoritetens talesman beträffandereservationen 3 att ingenting har hänt . Jo, det har det gjortså tiU vida att utskottsmajoriteten sade att man förutsätter attKungl. Maj:t har sin uppmärksamhet riktad på saken och att åtgärder kommer attvidtas om det behövs. Men några åtgärder har inte vidtagits, trots att -som vitycker - frågan är mycket angelägen. ligger det här arbetet utspritt på de organ som viceordföranden nämnde - också inom industrin och i vissa kommuner - men Svenskautvecklingsaktiebolaget har i en promemoria som utskottet fått del av framhåUitatt man icke har resurser för detta arbete. Vi tycker framför allt att det skuUe vara rationellt attinte ha arbetet utspritt på inånga oUka organ som var och en på sitt område harotillräckliga resurser, utan att i stället samordna detta arbete för att fåstörsta möjUga effektivitet. Det är därför jag uttalar förhoppningen attriksdagen ville bifalla reservationen 3. Även i är har, som nämnts, väcktsett stort antal motioner gällande trafikpoUtiken. Det är ganska naturligt medtanke på den betydelse goda kommunUcationer har, men eftersom kommunikationsministernunder hösten meddelat att en utredning om de trafikpolitiska frågorna kommeratt ske finns inte nu anledning att föra någon längre och ingående debatt omsjälva principen beslut. JagvUl för min del inskränka mig till attgöra några kommentarer på ett par tre punkter. Den stora diskussionen om detrafikpolitiska frågorna har redan förts här under närmare . I motionen5 19 av i , i EskUstuna,i , i och 42 mig själv har vi tagit uppproblemen om den interregionala trafikplane- Viframhåller, mot bakgrund av den trafikplanering Kungl. Maj:t uppdragit åtlänsstyrelsema att göra, att det 1 vissa regioner är nödvändigt att ha ettsamarbete och en samplanering över länsgränserna. Då motionärerna ärhemmahörande på platser runt är det ganska naturligt att vi i förstahand tänkt på utveckUngen i , där de många stora tätortemamåste knytas samman med ett väl fungerande trafiknät. I anvisningarna för den länsvisa trafikplaneringen, somkommunikationsdepartementet gav ut efter det motionen väckts, framhålles ocksåvUcten av nära samverkan mellan länsstyrelserna i detta arbete. Som exempel pågrupper av län där det trafikmässiga sambandet särskilt borde beaktas nämnsStockholms, , och . Jag har också fått enförsäkran om att dessa samplaneringsfrågor kommer att tas upp vid deöverläggningar som berörda länschefer regelbundet anordnar, varför jag inte harnågot annat yrkande än trafikutskottet på den här punkten. Att SJ:s taxekonstmktion och prövningen av SJ:strafiksvaga nät bör ges hög prioritet vid det beslutade trafikutredningsarbetethälsar jag med tillfredsstäUelse. De som granskat SJ:s separatredovisning har isin nu överlämnade rapport över detta arbete undantagit en del enligt SJolönsamma delsträckor, som inte bör få statligt stöd. Detta har föranlett SJatt hota med inskränkningar, nedläggningar eller kraftiga taxehöjningar pådessa linjer om bidraget skulle utebU. Att en del oro genom dessa propåerorsakas i de berörda områdena är inte att förvåna sig över. Några desperataåtgärder får absolut inte vidtas innan utredningsgruppen har gjort singranskning. Jag ifrågasätter verkligen om beräkningsmetodUcen för detolönsamma nätet är den riktiga, när man räknar separata delar av det som helhetlönsamma affärsbanenätet som olönsamma. En av de hotade linjerna är sträckanÖrbyhus-Dannemora-Österby-brukGimoHargshamn. Så sent som för drygt två årsedan breddades den tidigare smalspåriga sträckan tiUnormalspår, vilket bl. a, betydde att malmen från gruvor kunde fraktaspå större vagnar.