prot · FV0951 · 1972-12-31 00:00:00 — att nksdagen som sin mening gavKungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1972:143och 1972:712, båda motionerna i vad de avsåg nedre viktgräns förstödberättigade fraktsändningar. 4. beträffande stöd av transporter in till stödområdet avherrar (), (), (). Clarkson (m), (),() och (), som ansett att utskottet under 8 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1972:712 och 1972:143 i vadde avsåg utredning och förslag till transportstöd för transporter in tillstödområdet i fråga om råvaror och halvfabrikat samt i fråga om förnödenhetereller varor för jordbrukets behov. Transportstöd för m m. 5. beträffande stöd till persontrafiken av herrarLothigius (m), (), (). Clarkson (m), (), () och (), som ansett att utskottet under 10 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionen 1972:712 i vad avsåg yrkandetom stöd till persontrafiken, 1972:196 i vad avsåg yrkandet om sänkta kostnaderför persontransporter, 1972:261 i vad avsåg yrkandet om förslag i fråga om stödtill persontrafiken och 1972:532 i vad avsåg yrkandet om en skyndsam utredningi syfte att klarlägga flygets plats i svensk transportpolitik. 6. beträffande motionen 1972:720 ivad avsåg transportstöd för frakter med fartyg av herrar () ochClarkson (m), som ansett att utskottet under 16 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionen 1972:720 i vad avsågtransportstöd för frakter med fartyg. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande ianledning av motionen 1972:199 angående fraktstöd till transporter med s. k.firmabilar av herrar () och Clarkson (m). HerrHÅKANSSON (c): Transportstödet till beslutades avriksdagen första gängen 1970 för ikraftträdande den 1 januari 1971.Målsättningen för stödet är att främja de regionalpolitiska strävandena attutveckla näringslivet i och övriga delar av det allmänna stödområdet. Näringslivets förändring till större specialisering harkommit att innebära en kraftigare ökning av transportarbetet änförhållandet varit tidigare. Områden med stora geografiska avstånd kommerdärmed i försämrat läge. med dess långa avstånd är i dennasituation. Transportstödsverksamheten skulle på försök gälla entreårsperiod, varunder bedömningar skuUe göras av dess verkan och utfall. Detnu gällande stödet, som berör transporter av helfabrikat och mera bearbetadehalvfabrikat, avser endast transporter från området och inom detsamma samttransporter utöver . Från det första årets verksamhet har framkommit att detberäknade förslagsanslaget på kommer att överskridas och attkostnaderna kommer att belöpa sig till . Departementschefenberäknar för /73 ett förslagsanslag om ,varvid hänsyn tagits till de taxehöjningar som ägt rum hos SJoch vägtransportföretagen. Den större kostnadsökning än vad som tidigare beräknats vilken icke hänför sig till prishöjningar kan bedömas som ett utslag av enökad verksamhet inom berört näringsliv, och om så är fallet är detta barapositivt. Men trots att verksamheten varit i gång har det inteframlagts någon mer detaljerad redovisning av resultaten. ,som handlägger bidragsansökningar, har i sin framställningom anslag för /73 lämnat vissa preliminära uppgifter för förstakvartalet . Av dessa framgår att det bidragsgrundande beloppet för dettakvartal skulle omfatta . På grundval av detta belopp,avsändningsortens belägenhet inom stödområdet samt transportsträckans längdskulle bidraget preliminärt beräknas till ca . De häranförda 8,7 miljonerna innebär i förhållande till bidragsgrundande 37,5miljoner kronor en fraktnedsätt-ning om i genomsnitt ; det är kanskeett något högre genomsnitt än man i utgångsläget hade beräknat. Maj:ts proposition nr 1970 underströks attdet kan visa sig nödvändigt att vidtaga jämkningari de olika bestämmelserna. Därför har i de motioner som väckts till åretsriksdag angående transportstödet föreslagits olika justeringar för attdärigenom erhålla förbättringar i verksamheten. Transportstödet avses inte utgå för s. k. lokaltrafik mendet kan starkt ifrågasättas om den nu gällande lägsta avståndsgränsen om är en riktig skiljelinje för lokaltrafik. I andra sammanhang räknas lokal- och närtrafik inombetydligt kortare avstånd. Det är framför allt i de södra delarna av stödområdet somman är beroende av en lägre avståndsgräns för att få bättre konkurrensmöjligheteri fråga om transporterna till och Mälarlandskapen iförhållande till områden utanför stödområdesgränsen. Reservationen 1föreslår därför införande av en ny avståndsklass, , med en rabattsats av . Flera motioner föreslår att transportsträcka i ochFinland skall tiUgodoräknas som underlag för transportbidrag. Det norrländskainlandets näringsliv har i stor utsträckning sina naturliga transportvägargenom men även genom och är därför beroende av en ändring; iannat fall föreUgger risk för snedvridning av det naturliga valet avtransportvägar. Reservationen 2 föreslår därför att transportsträcka i Norgeoch inräknas som kvalifikationsgrundande för transportstöd men attersättning utgår endast för den del av transporten som sker inom . För erhållande av fraktbidrag krävs att den årligafraktkostnaden överstiger och att varje enskild sändningöverstiger i verklig vikt. De huvudsakliga transporterna består avvagntransporter, och den del som gäller styckegods kommer till stor del frånmindre och medelstora företag. Alla företag eftersträvar så stora sändningarsom möjligt per gång, eftersom en större sändning blir förhållandevisbilligare. Men för de företag som levererar sina produkter direkt tillförbrukare blir sändningarna något mindre. Med denna motivering föreslås ireservationen 3 att gränsen skaU sättas till taxerad vikt. gällande bestämmelser avser bara transporter in tilloch inom stödområdet. Av de totala transporterna är den samlade varumängdentill området större än varumängden från området. 1 de ingående transporternaförekommer betydande mängder råvaror och halvfabrikat som är behövliga för detnorrländska näringslivet. 1 reservationen 4 föreslås utredning och förslag tilltransportstöd för nämnda varor, även omfattande förnödenheter för jordbruket. Transportstöd för m. m Transportstöd för m m. Trots att persontransportkostnaderna inte berörs i denuvarande bestämmelserna för transportstöd har i olika motioner påpekats attutredning bör göras för reducering av dessa kostnader. Det framhålles att likaviktigt som det är att med godsfraktbidrag krympa avstånden för , likanödvändigt är det att med olika medel förbiUiga personresekostnaden. Förslagtill olika åtgärder finns i reservationen 5. Där framhålles att prövning börske med maximitariffer, en taxemässig samordning meUan buss- och järnvägsresor,speciella taxor för resor inom och även översyn av taxorna på denorrtändska flyglinjerna. har vidare i motionen 1972 föreslagitatt även flygtransporter skall omfattas av stödbestämmelserna. Även om förnärvarande godstransporterna med flyg inte har så stor omfattning, så kommer demed tiden att bli större. Den vidare utvecklingen inom flyget avseende såvälperson- som godstransporterna kommer att innebära de största förändringarna förde långa avståndens del. För att tillvarataga och rätt utnyttja dessa möjligheterföreslås en skyndsam utredning i syfte att klarlägga flygets roll i svensktransportpolitik. Med hänvisning till det anförda ber jag attfå yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3, 4 och 5 vid trafikutskottetsbetänkande nr 3. HerrSELLGREN (fp); Har man välgrundade förslag till åtgärder inom ett visstområde kan man frimodigt upprepa dem tills de blir antagna. Och det gäller inteminst frågor som rör det statliga transportstödet. När detta infördes skeddedet också efter det att en ihärdig och bred opinion gjort sighörd. Transportstödet har blivit ett välkommet och nödvändigtkomplement till övriga regionalpolitiska åtgärder för att främja jämställdhetmellan landets olika delar. Regionalpolitiken har fungerat och mankan också se resultaten från insatser som gjorts i form av lokaliseringslån ochbidrag. Allt detta är bra och behöver breddas ytterligare. Även när det gäller transportstödet kan man redan efterden korta tid som det fungerat finna att det verkar som ett mycket effektivtstimulansmedel för den del av näringsUvet som har möjlighet att komma iåtnjutande av stödet så som det nu är utformat. Det faktum att utfallet /72 beräknas uppgå till i stället för de 25miljoner som var anslagna kan tas till intäkt för att transportstödet verkligenger den avsedda effekten. Jag vågar påstå att för många företag inom det s. k.stödområdet kan transportstödet betyda mera för företagens fortsatta verksamhetän andra stödformer. De kontakter som jag haft med några företag ger belägg fördenna uppfattning. Det finns t. o. m. exempel på företag som trotslokaUseringsstöd nödgats bygga industrier i på grund av dekonkurrensnackdelar de höga fraktkostnaderna inneburit. Man kan med fog antaatt om transportstödet tiUkommit skulle inte så storflyttning ha skett som blev fallet. Det är därför inga överdrifter man hängersig åt, när man kräver att transportstödet möjligt lämnarförsöksstadiet och får en utformning som bättre svarar mot behovet. Några tiotal i ökat transportstöd ger med stor sannolikhetlika hög effekt ur regionalpolitisk synpunkt som mångdubbla belopp ilokaliseringsstöd och bidrag. Det betyder fördenskull inte att dessa stödformerkan ersätta varandra, men transportstödet utgör ett komplement som har störreeffekt och betydelse än man från början förmodligen trott. Till trafikutskottets utlåtande nr 3 angåendetransportstöd för har fogats fem reservationer. De har var och enberörts av , och jag skall därför, för att inte förlänga debatten,avstå från att behandla dem mera ingående. Jag vill redan nu yrka bifall tillde reservationer som bär numren 2, 3, 4 och 5. I reservationen 2 hävdar vireservanter betydelsen av att transportsträckor i och inräknassom kvalifikationsgrundande för transportstöd. Det är ett rimligtjämlikhetskrav som inte medför så stora kostnader för samhället men som kanbetyda en hel del för företag inom vissa regioner. Inom ramen för de nu gällande grunderna förtransportstödet, då stöd lämnas bara till utgående transporter, utgörviktavgränsningen den mest besvärande tröskeln för erhållande av transportstöd.Genom att den nedre gränsen för en sändning satts till över avskärmas många av de företag som är i verkligt behov av transportstöd. På mångasysselsättningssvaga orter utgör små och medelstora företag ryggraden inäringslivet. De har i åtskilliga fall ett produktsortiment och en sådanspridning av marknaden att de inte ens med den yttersta finurlighet kansammanföra sändningarna till den minimivikt som stadgas för att komma iåtnjutande av stödet. Mot sådana företag, som oftast är de som är i verkligtbehov av transportstöd, är det en uppenbar orättvisa att transportstödet utformning det nu har. Ett bifall till reservationen 3 skuUe skapa störrerättvisa i det avseendet. Reservationerna 4 och 5 innehåller yrkanden om utvidgningav transportstödet till att gälla även intransporter av råvaror och halvfabrikattill stödområdet samt att persontaxoma till och från blir föremål fören skyndsam översyn. Samtliga dessa krav är så angelägna att förslag borde varautarbetade och klara att föreläggas senast i samband medpropositionen om de regionalpolitiska handlingsprogrammen för nästa period. Iövrigt vill jag på denna punkt instämma i vad anförde. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 2, 3, 4 och 5 av m. fl. Transportstöd för m. m. Idetta anförande instämde i (fp). HerrLOTHIGIUS (m): Jag skall fatta mig kort, och därför står jagkvar vid min plats i bänken. och har här kommenteratsamtliga reservationer utom reservationen 6, som har fått stöd endast avmoderata samlingspartiets representanter. I den reservationen yrkas förlogikens skull att transportstödet även bör omfatta frakter med fartyg. Detgäller här inga större belopp, men enligt vår mening är det riktigt att inteundanta fartygen från denna form av transportstöd, även om det ibland Transportstöd för m. m. kan synaslitet svårt att hantera den formen av stöd. Vidare har vi avgivit ett särskilt yttrande rörandetransporter med s. k. firmabilar. För dyUka transporter utgår nu ingettransportstöd. Vi har velat framhålla att vi tycker det är riktigt att de som använderegna fordon inte skall åsamkas högre transportkostnader än de företag somöverlåter transporterna till den yrkesmässiga trafiken. När transportstödet infördes föreskrevsen treårig försöksperiod för att se hur det införda stödet skulle utfalla. Dettyckte jag var både logiskt och riktigt, och det accepterade vi. Det är baradet att vi viUe ha en annan utformning av stödet, som svarade bättre mot enrättvis uppläggning. Vi vill därför vidta de förändringar som vi nu harföreslagit och som vi också har aktualiserat i debatten. Vi viU attockså detta skall tas med , så att vi får en bättrehelhetsbild över åtgärderna. Det är bakgrunden till att vi framställt dessaförslag . Jag ber att få yrka bifall till reservationen6, som mina kamrater inte har ställt något bifallsyrkande om. HerrLINDBERG (s); Jag skall försöka att vara lika föredömligt kortfattad sommina utskottskamrater. Om det inte uppfattades som oförskämt skulle jag hakunnat nöja mig med att hänvisa till förra årets protokoll, ty jag har i daginget nytt att tillföra debatten. Det är samma frågor som behandlas, och svarenfrån min sida kommer också att bli desamma. Men trots att det är samma krav som framställs nu somunder de två föregående åren då vi här i har diskuterat frågan omtransportstödet, har det ändå till trafikutskottets betänkande nr 3 fogats 6reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottsmajoriteten vidhåller alltjämtde grundläggande principer för stödets utformning som föreslogs i propositionenoch som antogs av samt att stödet skall utgå under enförsöksperiod av . Först efter försöksperiodens utgång och mot bakgrundav vunna erfarenheter är utskottsmajoriteten beredd att diskutera meraomfattande justeringar av stödets utformning. Det är dock värt att observera att utskottet liksomtidigare framhållit, att det kan visa sig nödvändigt attföreta vissa jämkningar i bidragssystemet liksom i de administrativa rutinerna.Om så skulle bli fallet förutsätter utskottet att sådana ändringar kommer tillstånd utan dröjsmål. Reservationen 1 till utskottsbetänkandet stödermotionärernas krav att avståndsgränsen för att stöd skall utgå skall sänkasfrån med en rabattsats av . Utskottet avstyrker detta krav av följande skäl; Engrundläggande tanke vid transportstödets utformning var att söka elimineramerkostnaderna för de längre transportavstånden, som var karakteristiska förtransporter från orter inom det allmänna stödområdet. Eftersom medeltransportavståndetlåg ansågs det skäligt att stöd skulle utgå för transporter somvar längre. Medeltransportavståndet är fortfarande , varför motivet för 300-kilometersgränsen kvarstår oförändrat starkt. Villkoren för fraktbidrag kan inte "skräddarsys"för vissa företag, orter eller landsdelar. Om man gör det kommer manofrånkomligen i det läget att vissa gynnas medan andra företag, orter ochlandsdelar, som arbetar under samma belastningar, missgynnas. För övrigtuppstår likartade problem var man än sätter gränsen. Reservationen 2 stöder motionärernas krav atttransportsträckor i och skall vara kvalifikationsgrundande förtransportstöd. I och för sig skulle det inte vara svårt att somnorrlänning instämma i kravet. Men det finns vissa skäl till att utskottetyrkar avslag på förslaget. En grundläggande princip vid utformningen avtransportstödet var att förhindra att det fick någon som helst internationellprägel. Det taxesamarbete i fraktnedsättande syfte som bedrivs påtransportområdet inom skulle för del försvåras till allvarligtmen för näringslivet, om motsatt agerande valdes. Det har varit nödvändigt atttrovärdigt kunna klargöra att transportstödet är en ren regionalpolitiskstödform utan inverkan på det internationella fraktläget. Man kan i sammanhanget också framhålla att även transporterfrån tUl t. ex. många orter i har lika långa eller längretransportsträckor än de anförda transporterna från t. ex. . Ändringar imotionemas syfte skulle bryta mot huvudprincipen att kompensera förmerkostnaderna för de längre transportsvstånden. I reservationen 3 stöder reservanterna motionerna 143 och712, där motionärerna kräver att nedre viktgränsen för transportstöd skallflyttas ned från nuvarande till . Antalet fraktbidragsberättigade sändningar under året 1971har blivit avsevärt högre än vad som kunde förutses på grundval av tillgängligstatistik - ca 200 000 mot 75 000 enligt prognoserna. Detta innebär att stödetfångat upp väsentligt fler sändningar av det totala transportutbudet änberäknat, vilket i och för sig är glädjande. Även om det finns mindre företag inom den lätta industrinsom till följd av kravet på' sändningsvikt har svårigheter att tillgodogöra sig stödet, skulle en sänkning av denna gräns sammantaget medföraett begränsat ekonomiskt tillskott till stödområdet men däremot ett ökatadministrativt arbete. I många fall har företagen genom att se över och anpassasina transporter och sin försäljning till transportstödets utformning lyckatskomma upp i sändningsvikter över . Med hänsyn till att transportstödetfått en väsentligt vidare omfattning vad beträffar såväl antalet sändningar sombidragets storlek än vad riksdagsbeslutet avsåg för försöksperiodensynes kraven på liberaliseringar i villkoren under löpande försöksperiod intevara trängande. Det är också ofrånkomligt att justeringar av viUkoren underlöpande försöksperiod minskar möjligheterna till en adekvat utvärdering avresultaten och viUkorens verkningar. Reservationen 4 tar upp transportstödet av förnödenheterin till stödområdet av råvaror och halvfabrikat. Utskottsmajoriteten avstyrkerkravet med samma motivering som tidigare; det strider mot en av de viktigasteprinciperna för transportstödets utformning, nämligen att det bara skulle gällauttransporter i avsikt att stimulera en vidareförädling inom Norrlandsregionen.Det är ett krav som vi sätter stort värde på och Transportstöd för m. m. Transportstöd för m m. som viinte finner anledning att göra eftergifter på. Dessutom kan man inte låta bliatt konstatera att stöd till intransporter i många avseenden skulle fåkonkurrerande verkan på mänga av Norrlandsföretagen. Det finns all anledningatt förebygga att en sådan situation uppstår. När det gäller reservationen 5 beträffande stöd tillpersontransporter är det väldigt svårt att finna några skiUnader mellanutskottsmajoriteten och reservanterna utom i ett avseende. Utskottet harkonstaterat att det inom pågår omfattande utredningför att finna lösningar på problemet att åstadkomma sänkningar av kostnadernaför persontransporterna. Utskottsminoriteten eller reservanterna vill skrivatill Kungl. Maj:t och tala om att man skall utföra det här arbetet. Eftersomman inom departementet redan håller på med denna sak, finner vi ingen anledningatt skriva ytteriigare en gång och tala om att det bör man fortsätta med. En skillnad finns mellan reservationen ochutskottsbetänkandet, nämligen att man i reservationen har tagit upp frågan omatt utreda eventuella statsbidrag till flyget, befrielse från flygplatsavgiftenoch allmänt förbättrade flygkommunikationer genom ett nät av matarflygplatser,närmast i inland. Vi vill inte på något sätt motsätta oss diskussionhärom, men enligt vår mening bör rätta platsen att diskutera och planera dendelen av transportapparaten närmast vara de regionala trafikplaneringarna somnu tar sin början. Jag skall inte uppehålla kammaren mycketlängre. Beträffande reservationen angående transportstöd till frakt med fartygskall jag endast hänvisa till vad som står i utskottsbetänkandet. Vad beträffar det särskilda yttrandet rörande fraktstödtill transporter med s. k. firmabilar, varom krav framförts i motionen 199, kanman nämna att transporter utförs endast i liten omfattning av s. k.firmabilar. På grund av svårigheter att fastställa drift- och vanligafraktkostnader för dessa transporter uppstår tekniska och administrativaproblem att foga in dem i stödsystemet. För övrigt bör så stor del som möjligtav godstransporterna på vägarna komma in under den yrkesmässiga trafikensregler. Man kan dock framhålla att dispens i undantagsfall kan medgivas avKungl. Maj;t för specialtransporter som ej kan eller ej rimligen bör utförasmed järnväg eller lastbil i yrkesmässig trafik. Med det anförda skall jag be att få yrkabifall till trafikutskottets förslag i dess betänkande nr 3 på samtligapunkter. HerrSELLGREN (fp) kort genmäle: Jag vill hålla med om att hanhade ungefär samma synpunkter att komma med som . Han gjorde vissapåståenden utan att kunna bevisa dem, och jag skulle vilja ställa några frågorpå ett par punkter. säger att det mycket väl går att underförsöksperiodens gång göra jämkningar, men jag har ännu inte fått något beskedom vilka jämkningar som kan göras. Jämkningar när det gäller avståndsgränseneller viktgränsen kan inte göras eller någon annan jämkning som motionärernahar föreslagit. Vilka jämkningar har utförts? Några små marginella jämkningartorde ha utförts men inte några av betydelse. Jag kan hålla med om att en sänkning avviktgränsen från tiU sett ur samhäUets synpunkt kanske inteskulle ge ett så stort tillskott till företagen, men ett tillskott till ettlitet företag betyder oändligt mycket mera än man kan tro när det gällerföretagets lokalisering. Talet om samsändningar är en annan fiktion som herrLindberg drar fram precis som jämkningarna. 1 propositionen 84 talades ommöjligheterna till samsändningar. I två utskottsbetänkanden, 1971 och 1972,har åberopats möjligheterna till samsändningar, men sådana kan ske i ytterstbegränsad omfattning. Att ta detta som motiv för att inte sänka viktgränsen är ingenting annat än ett tecken på den obotfärdiges förhinder. Det sägs att man får en ökadadministrativ belastning. Jag har studerat systemet något, och jag tror inteatt den administrativa belastningen blir så stor som man vill ge sken av. vill jag beröra en något mer komplicerad fråga.Intransporterna av råvaror och halvfabrikat är säkert betydligt svårare attkartlägga än uttransporterna, men det måste vara nödvändigt att finna formerför ett stöd till intransport av råvaror för att kunna bredda näringslivet iNorrtand, för att kunna föra dit råvaror och för att kunna bygga upp nyaföretag. Transportstöd för m. tn HerrLINDBERG (s) kort genmäle: ställde många frågor, och jagskall inte försöka detaljbesvara dem. Han frågade vilka jämkningar som har skett, och enligthans påstående skulle det vara mycket obetydliga jämkningar. Jag ber att fåerinra om att t. ex. när det gäller fraktkostnader för produkter har detskett betydande justeringar, och även beträffande andra sortiment och varuslaghar rätt stora justeringar skett av och somförsöken pågått. Det innebär i runt tal en ökning av fraktbidragetfrån till . Det anser varablygsamma jämkningar. Visserligen ingår däri en del förhöjda fraktkostnader,men det är ändå en ringa del av summan. När det gäller sänkningar av viktgränsen tror inte herrSellgren att det blir några stora administrativa problem. Det kan man alltidhoppas, men man kan inte låta bli att konstatera att den administrativaapparaten ovillkorligen måste belastas. Det finns all anledning att följasystemets vidare verkningar, så att man i förväg får ett klart grepp om vilkaproblem som uppstår, om dessa justeringar vidtas. Jag håller med att vi inte helt skall avvisa tanken att det kan finnas anledning attjustera viktgränserna nedåt, men man bör ändå skynda långsamt och ta väl redapå vUka bieffekterna blir innan man ger sig på att göra sådana justeringar.