prot · FV09144 · 1972-12-31 00:00:00 — De går med på att ställa uppbefolkningsramar för varje län såsom raålsättning för utvecklingen fram till1980, där för skogslänen ställs som mål oförändrad befolkning. Man räknar medfortsatt tillväxt i de tre storstadsområdena, dock en dämpad sådan. Detta är en något bättre målsättning än man tidigare haft,men den förutsätter att utflyttningen från skogslänen skall fortsätta.Skogslänen har nämligen en naturUg befolkningstillväxt - födelsetalen är högreän dödstalen. Även målet oförändrad befolkning förutsätter därför utflyttning.Sko.gslänen skaU alltså enligt regeringens planer inte heller i fortsättningenfå behålla sin naturUga befolkningstillväxt. Den vill regeringen flytta tillstorstadsområdena. I sin huvudlinje skiljer sig alltså 1972 årssocialdemokratiska regionpoUrik inte års. har ju framfört en i ord skarp kritik avkoncentrationen och den officiella regionpoUtiken. Man har lagt fram en egenriksplan enUgt vilken alla län skaU ha del av den framtida folkökningen.Storstadslänen skall enligt målsättning ha en mindre folkökning änenhgt regeringens. Men det avgörande kan ju inte vara att stäUa upp s. k.befolkningsramar - vilket både regeringspartiet och gör utan vilkaåtgärder sora partierna kan anvisa för att nå de uppställda målen. Det måste dåkonstateras att varken socialderaokraterna eller kunnat anvisa deraedel raed vilka raan kan nå de befolkningstal för länen som uppställs. Ochdet gäUer såväl regeringspartiets blygsammare målsättning som centerpartietsmera långtgående. Vad är nämligen det avgörande för att en befolkning avviss storlek skall kunna bo och leva inom ett oraråde, t. ex. ett län? Jo, detmåste ju vara att det inom länet finns tillräckUg sysselsättning. Brister det ifråga om sysselsättningstillfällena då komraer orarådet också förr eller senareatt förlora befolkning. finns det redan en stor arbetslöshet i , och denär relativt störst i skogslänen. För att uppnå målsättningen ora en i stortsett oförändrad befolkning i skogslänen 1980 måste en stor mängd nyaarbetstillfällen tillföras dessa områden. För att raotverka den fortgåendetendensen till rainskningen av arbetstillfällena, för att göra slut påarbetslösheten, för att bereda heltid åt de nu deltidsarbetande och för att ökaförvärvsfrekvensen bland kvinnorna åtrainstone i samma takt som gällt desenaste åren inora landet måste sararaanlagt 120 000 nyaarbetsplatser skapas i skogslänen. Ett sådant tillskott vad beträffar arbete ochsysselsättning kan oraöjligt skapas raed de åtgärder regeringen föreslår.Regeringens raålsättning för skogslänen är därför ett propagandistiskt sken. För att klara målsättning behövs det ettännu större tillskott av nya arbetsplatser. Det kan inte klaramed de åtgärder partiet föreslår. Men bägge dessa partiers målsättningar förregionpolitiken i skogslänen blir därmed irrbloss, sora är avsedda att ledavilse. Vad socialdemokraterna och säger ora bevarande avbefolkningen i skogslänen och t. o. ra. ökning av den kan låta radikalt jämförtmed verklighetens avflyttningspoUtik , men det är i så fallfrasradikalisra. Det är ord utan täckning i de praktiska åtgärder raan vill gåmed på. Bägge dessa partier och det gäller givetvis ävenfolkpartiet och har missat det sora är det helt väsentUga, om manvill genomföra en riktig regionalpoUtik, en poUtik som skapar regional balans,en poUtik som kan ge människorna arbete och utkorast i deras hembygd. Och dettahelt väsentliga är att skapa sysselsättning, att skapa en tillräckligekonoraisk tillväxt. Det nya i situationen är ju att kapitaUsmen inte längreförmår att skapa denna tillväxt, att ge människorna full sysselsättning.Ekonomiska kriser med åtföljande arbetslöshet har det alltid funnits så längekapitalismen existerat. Men den nuvarande arbetslösheten beror inte enbart påden akuta krisen, den beror till stor del också på långsiktiga, på vad sombrukas kallas strukturella förändringar inora näringslivet. Dessasararaanhänger raed koncentrationen, raed raonopoliseringen, raed det minskadeutrymraet för kapitalistisk utveckling. Karapen raot arbetslösheten och kampen för en riktigregionalpohtik hänger därför ihop. De förutsätter bägge att man vidtar åtgärderför att bryta monopolens och storfinansens maktställning. De förutsätter attraan tar steg mot planhushållning och sociahsm. Från socialderaokratiskt håll brukar hävdas att raan intekan spika fasta befolkningsraraar för de olika länen. Man kan bara ställa upps. För vår del raenar vi att det är både möjligt ochnödvändigt att ställa upp bestämda målsättningar för hur stor befolkningenbörvara inom en viss större region . Detta förutsätter ju inte alls,sora det brukar heta i den socialderaokratiska agitationen, att man vill hindrafolk från att flytta mellan länen. Verkligheten är ju att storkapitalets,regeringens och de borgerUga partiernas regionalpoUtik har tvingat människoratt flytta från skogslänen till storstadsorarådena. Detta tvång måste bort. Demänniskor som vill stanna i sin hembygd måste Regional utveckling och hushållning med mark och vatten 5 protokoll 1972. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten beredasarbete och utkomst där. Det krav komraunisterna stäUer att ingenutflyttning skaU behöva förekomma från skogslänen är ett försvar förmänniskorna mot tvånget från kapitalraakt och statsraakt. Det innesluter ingettvång mot skogslänens människor, det uttrycker tvärtom de intressen dessa anservara deras egna. som inte anvisar tillräckligamedel för att genomföra de målsättningar raan uppställer, vill raan ha enytterligare decentraLsering så att länsorganen har hand ora hela den regionalautveckUngsplaneringen. Centrala organ skall fastställa ramar och riktUnjer förresursfördelning, säger raan, men sedan skall lokala organ bestämmafördelningen inom länen. Detta är naturUgtvis riktigt på vissa områden, och såtillämpas det ju också. Men som en allmän regel för regionpoliriken ochnäringspoliriken är paroll ohållbar. Det kan förenklat sägas att detfinns två olika maktapparater som i det nuvarande samhället har det avgörandeinflytandet över lokaliseringen av företag, sysselsättning och därmedmänniskor. Den ena är den statligt-kommunala maktapparaten. Den andra är detkapitalistiska näringsUvets maktapparat. raan vill en decentralisering,raåste man bl. a. söka använda den statUgt-komraunala maktapparaten för attmotverka besluten inora den privata kapitaUstiska maktapparaten. Besluten omindustrUnvesteringar, t. ex. i nya stålverk, nya kemiska industrier, nyaverkstadsindustrier, träffas inora storfinansens raaktsfär. Länsorgan har ännusvårare än centrala statUga organ att motverka sådana beslut, att söka fåändringar till stånd, att träffa beslut i annan riktning. Att följa linje om en total decentraUseringav de regionpoUtiska besluten till länsorganen innebär därför att ge storfinansenännu större makt än den har . och iherr hemlän kan inte rå på Svenska cellulosakoncernen, sora dirigerasav och dess finansintressen. Därför läggs fabriken i , därför läggs fabriken i ner. En riktig statlig politik harstörre utsikter att rå på dessa krafter. linje är alltså intetill fördel för folket. Den är till fördel för storfinansen. Sedan raåste tilläggas att det avgörande när det gällersåväl statens som de länskommunala organens handlande är det inflytande somfolket kan tillkämpa sig över dera. Men ingen planering i enbart lokal skalakan lösa frågorna ora sysselsättning och regional balans. Det krävs beslut inationell skala. För att motverka de stora s. k. multinationella företagensverksamhet och den koncentration de bedriver krävs det också saraverkaninternatio.nellt mellan arbetarna, mellan folken. Vad som behövs är på en gång ökad central planering ochökat folkligt inflytande om full och effektiv sysselsättning i länen skallkunna , om regional balans skall kunna vinnas, ora människorna skallkunna garanteras arbete och utkomst i sin hembygd, om miljöproblemen skallkunna lösas. För att säkra ett meningsfyllt och produktivt arbete åtalla, raän och kvinnor, krävs det frara till 1980 ett tillskott på flerahundra tusen Det visar den väldiga uppgift som måste lösas. För detta krävs ettbrett upplagt näringspolitiskt och teknologiskt utvecklingsprogram, soraplanraässigt syftar till att bygga ett avancerat och fraratidsbetonatnäringsliv grundat på modernaste teknik. De totala kostnaderna för detberäknade antalet nya arbetstillfällen sora behövs kan uppskattas till interaindre än . Det privatkapitalistiska näringslivet och den nuvarandestatUga regionpolitiken klarar inte problera av denna orafattning. Det krävssådana ingrepp i den rådande maktstrukturen i samhället, att dorainerandegrupper av kapitalägare finner dera helt oacceptabla. Planhushållning ochsociaUsra är nödvändiga för att klara dessa problera sora är det svenskafolkets stora framtidsfrågor för det närmaste årriondet. "gäller det sysselsättningen, nu skall vi intetala om socialism", sade en ledande socialdemokrat häroradagen iriksdagen. komraer kanske socialderaokraterna att säga: "gällerdet landets framtid, nu skall vi inte tala om sociahsm." Men bådeekonomiska kriser och massarbetslöshet, koncentration och avfolkning, regionalobalans och förslumraade miljöer är produkter av det kapitalistiskaproduktionssättet. Socialismen skapas inte över , inte över den härvintern heller i . Men man kan inte föra karapen effektivt mot arbetslösheten,mot avfolkning och koncentration, om raan inte tar upp kampen mot storfinansensmaktställning och mot kapitalismens ekonomiska system. De åtgärder som vidtas raåste leda frara tillsarahällsförändringar får inte konservera de lagar, raekanismer ochmaktgrupper som skapat missförhållandena. Från den utgångspunkten harvänsterpartiet kommunisterna utformat de konkreta förslag om regional- ochplanpolitiken, som framlagts i raotion nr 1819. Dessa förslag inbegriper bl. a.planmässig styrning av investeringarna, att man gör en total samhälleUgkostnadskalkyl och inte låter profiten vara styrningsfaktor, att ettnäringspoUtiskt och teknologiskt utvecklingsprogram utarbetas, att såvälAP-fonderna sora andra kapitalkällor raobiUseras för att i regionerna skapastatliga basindustrier, vilka kan utgöra stommen i den regionala ökningen avsysselsättningen, att miljöskadliga produktionsmetoder förhindras och att manskapar förutsättningar för spridning av tunga och miljöfarhgaindustrier samt att nya huvudprinciper för den fysiska riksplaneringenutarbetas. Riktpunkten för åtgärderna måste vara att kapitalmakt skall ersättasmed folkmakt. Detta förutan finns ingen varaktig lösning av de stora frågorsora vi diskuterar. Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Jag inledde debatten här med ettprincipiellt anförande där jag inte fann anledning att polemisera mot någotannat parti utan snarare fast mer uttryckte min glädje över den bredauppslutning som regeringens förslag om regionalpolitik och hushållning medraark och vatten hade fått. Knappt hade jag lämnat talarstolen, förrän upp och höll ett till ton och innehåll mycket aggressivt anföranderiktat raot socialderaokratin raen där raåltavlan ju delvis var även andrapartier. Jag återkommer med anledning härav till . Regional utveckling och hushållning med mark och vatten gör det lätt för sig på ett sätt. Hansäger: För att genomföra en god regionalpoUtik måste raan ha ett helt annatsarahällssystem - ett socialistiskt samhällssystem. Men det har vi inte ,utan vi har dagens ekonomiska system. Socialdemokratins väg har alltid varitatt angripa de problem som vi har här och . En annan sak som jag vill säga är att detta herrHermanssons sociaUstiska system tror jag inte vore ett bra system. Det harenligt rain mening aUtför mycket stalinistiska förtecken och skulle leda helt otymplig byråkrati, sora vore ineffektiv och sora skulle innefatta allvarUgarisker för raänniskors frihet. Men genora att företräder deuppfattningarana riktar han ju en förödande kritik mot helaidébild, som en motsättning meUan å ena sidan den väldiga centraldirigeringsora skulle behövas för att förverkliga mål och å andra sidan centernstal om decentraUsering och länsdemokrati, som inte skulle vara ett tillräckligteffektivt instrument för att ingripa mot svårigheter av t. ex. typennedläggningar av storföretag i eget hemlän. anförande, sora väsentligen följde sararaaUnje sora regeringspropositionen, har jag ingen anledning att poleraisera mot.Det var på raånga punkter mycket väl formulerat. Man kan möjligen beklaga attherr inte talade ora för svenska folket raot vem han riktade sinförödande kritik - det var alltså egentUgen mot - jag får alltsåstå för den efterkommande varudeklarationen - delvis i formuleringar somöverträffar vad vi har kunnat prestera. Men vi är så snälla och beskedUga ochhar inte den polemiska skärpa sora ibland kan uppbåda, inte rainstraot raittenbrodern. På en punkt tror jag att i sitt, sora jagsäger, utraärkta anförande var offer för en missuppfattning. Det var när hantalade ora Ljusnan. Han höll en engagerad betraktelse om att man nu skullespara Ljusnan, att man skulle stödja befolkningen där uppe. Men ser man litetnärmare på vad har föreslagit, finner raan att det inte harföreslagit någonting annat än att ärendet skall avgöras av vattendomstolen.Och dömer efter lag och förordning och kan inte ta hänsyn tilluttalanden av olika slag den är inte bunden av det. Ärendet kommer heltenkelt att överlämnas till , och sedan får det bli utbyggnadeller inte. Men då bör man inte förespegla de människor uppe vid Ljusnan, sominte vill ha någon utbyggnad av älven, att deras önskemål därigenora har bhvittillgodosedda. Det är tvärtora så, att de som vUl ha utbyggnad har gett sigtill känna och sagt att det skulle vara bra om deborgerliga vann voteringen, eftersom det då blir sora fåravgörandet, och vatten-dorastolen kanske ger tillstånd att bygga ut älven. Jag kan inte bedöraa detta, eftersora vattendorastolen ären dorastol, och en sådan kan raan inte påverka, raen ora majoritetens förslaggår det att säga att det är rimhgt att man skall tillämpa nuraera gällandelagstiftning när det här ärendet skall gå vidare till regeringen, och då fårraan göra en allsidig bedöraning. Men regeringen har inte haft någon sora helst raöjlighetatt ta ställning till ärendet, helt enkelt därför att det är ett privat bolagsora vill bygga ut och därföratt bolagets ansökan läranades in vid då enligt gällande lagtillåtligheten skulle avgöras av och icke av regeringen. Omutskottsmajoriteten bifaller propositionen, komraer frågan givetvis i ett annatläge. Jag hoppas att detta bara var en missuppfattning av herrHelén av gällande lagstiftning och utskottets skrivningar, men det är ju syndatt sprida dessa missuppfattningar till människor som känner sig engagerade ifrågan. höll delvis sitt vanliga anförande. Dettillåter jag mig att förbigå. Det innehöll till en del den vanligasvartmålningen av , men det anförandet har vi hört hållaraånga gånger här i karamaren. och jag kommer säkert att diskuteradet ämnet . Med hänsyn till det stora antalet talare skall jag inteförsöka ta upp den delen av anförande . Den andra delen av anförande gäUde helaregionalpoli-riken. Det intressanta var de klart manchesterUberala tonfall somherr anslog. Här skulle man inte styra utvecklingen, utan här skullemarknaden få ordna saker och ting till det bästa: marknaden skulle säkert haett socialt innehåll. befann sig i det avsnittet långt ifrånregeringen raen också synnerligen långt från utskottet och sina egna partivänneri utskottet och hela ljusår från . Jag vet inte varför höllden delen av sitt anförande; jag får förutsätta att hans partivänner står förvad de har sagt i utskottet. Om jag tillåts citera något på latin, skulle det vara:Dixi et salvavi animara raeara, dvs: Detta säger jag för att frälsa rain själ.Den Bohmanska själen, alltså. Den manchesterUberala själen är frälst, och sedanmå i utskottet rösta för en raodern regionalpolitik! Därför skall jag inte poleraisera raot ~ detvar i ett för hans själ angeläget ärende han var ute. På en punkt har helt skilt sig från oss andra.Det är när det gäller marken. Den frågan diskuterades vid spöktiramen,som sade, innan han gav sig in på sina Utet spöklika betraktelser.Då polemiserade han mot statsrådet mycket länge, men detta vill jag inteta upp här - kanske statsrådet har möjlighet att göra det senare underdebatten; det är väl bäst att de båda diskuterar det direkt. poleraik riktade sig också, och raed oraraöjUgt ännu större skärpa, mot hans borgerUga vänner, men det får dessa ta upp inte jag. På en punkt vill jag ändå ta upp frågan om markspekulanterna. HerrBohman försökte antyda att man försöker ta ifrån raänniskorna någonting och attraarkägare skall behandlas Uka. Men vad är det fråga om när det gäller att skydda miljön?Jo, sarahället skall t. ex. kunna besluta: Det här raarkområdet skaU förbUgrönt! Här vill vi inte ha kontorsskrapor eller höghus eller annan bebyggelse!Detta får markägaren då finna sig i. Han behåller sin egendora, men han fårfinna sig i den begränsningen. Samhället kan vidare säga; Den här kustremsan skaU varaöppen och tiUgängUg för alla; den skall inte byggas full av sommarhus och villoroch exploateras. Det får markägaren finna sig i. Eller; Den här grusåsen skallvi bevara i landskapet. Där vill vi inte rillåta att grävskoporna hugger sår i Regional utveckling och hushållning med mark och vat ten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten naturen.Detta får raarkägaren finna sig i. Eller ett annat exerapel: Den härälvsträckan - kring Ljusnan eller någon annan älv - vill vi bevara i dessnatuirUga tillstånd. Där vill vi inte ha något kraftverk. Detta får denmarkägare som äger fallhöjden finna sig i. Allt dettahåller jag med om, säger . Men vad innebär då hans krav på rättvisa raellan oUkaraarkägare, kravet att alla raarkägare skall behandlas Uka? Jo, han raenar attde raarkägare, som inte får bygga kontorshus eller somraarvillor, inte fårsprätta upp grusåsen och inte får anlägga kraftverk, skaU ha ersättning.Ersättning av vem? Jo, av staten, dvs. Men, , iså fall innebär ert krav på rättvisa att aUa människor, som inte har förraånenatt äga raark, via skatterna skall subventionera de måhända besvikna markägaresom hade hoppats kunna exploatera sin mark på det sätt sora gav största möjUgaekonoraiska utbyte utan hänsyn till miljövärdena men som tiU följd av hänsynentill miljövärdena inte kunnat få tillstånd till det, därför att det skulle bUtill skada för andra människor, både i denna och i komraande generationer. Pådenna punkt säger en bred raajoritet i : Vi tar inte ifrån raarkägarenhans mark, men vi kan inte med skattebetalarnas medel ersätta väldiga värden aven raöjlig exploatering till förfång för naturvården och railjövården.Miljövård är att bevara det bestående, sade i god konservariv anda,men i god konservativ anda skulle det också innebära att raan raedskattebetalarnas medel ersatte privata markägare för att det bestående skall fåbU bestående och icke exploateras med ekonoraisk vinst. I övrigt hänvisar jag i den debatten till ett direkt mötemellan herrar Bohraan och Lidbora, och även herrar och , sorai natt efter vad jag vet höll ett behjärtat anförande där han påpekade attmoderaterna tycktes vara något slags garanter för raarkspekulation.Sä har jaginte ens uttryckt det, raen det kanske Ugger någonting i det - det fär vi hörasenare i debatten. Så till , som höll ett oerhört polemisktanförande, som riktade sig mot socialdemokratin, raen det måste ju ilika hög grad vara riktat mot och . Vi får så att sägautgöra ett ställföreträdande Udande. Skallet mellan de borgerUga partiernasker via oss, och det må vara hänt den uppgiften kan vi fylla här i Uvet. sade först och främst att jag inte hade lästcenterns riksplan; jag hade bara läst tidningar. Nej, det är nog enmissuppfattning. Jag har visst läst riksplanen, men jag har också läst omdömenom denna riksplan, och det var omdömena i den borgerliga pressen som jaganförde i den allmänpoUtiska debatten. skrev att centernsriksplan förmodUgen är "det mest centralistiskt inspirerade dokument somnågot svenskt parti, komraunisterna undantagna, presenterat underefterkrigstiden". Det skulle krävas "en oerhörd maktanhopning tillkansUhuset långt större än någonsin vågat eller velat drömraaora", ora lorslaget skulle genoraföras. skrev:"måste som medel för sin decentraUseringspolitik motivera enpolitisk centralstyrning som inte har sin motsvarighet i västvärlden. lands LänsTidning skrev att det är "ett ovetrigt dokuraent" och; "Det ärnog bra att sätta potatisen raed järana mellanrum i fårorna, men är detfaktiskt fråga om människor som det vUctigaste i sarahällsbyggandet." Detta hindrar inte att jag hade läst riksplanen. Men raanfår också läsa andra sidan, och i det här fallet tog jag några borgerUgatidningar, och det var raåhända inte så vänliga onidöraen de hade. ställde några frågor, där han i storutsträckning exercerade siffror. Han sade att regeringen hade justerat nedbefolkningstalen i skogslänen; nu kunde de inte ge service. Eller kunde jagmed äran i behåll hävda det? Ja, det är ju inte fråga om dueller . Länsprogrammen utgick ifrån en totalbefolkning på niorailjoner invånare. Regeringen och utgår från en totalbefolkning på 8,5railjoner invånare raed hänsyn bl. a. till sannoUkheten av en rainskadinvandring. Då måste självfallet invånarantalet justeras ned. Men det hindrar inte att vi även raed de befolkningstalenkan klara en hygglig service i alla delar av länen. Det kan inte ha undgått att en central del ide regionala handlingsprogrammen utgörs av förslag till åtgärder för att klaraserviceförsörjningen i glesbygderna. Äran i behåll jovisst, raen det gäller också att haanständigheten i behåll när raan citerar poUtiska meningsmotståndare. Sedan sade att här utgår man han avsågdärvid utskottet, och den saken får utskottets representanter klara upp frånen befolkning på 200 000 invånare i Stockholra. Det byggde han flera sidor italet på. Men det står ju i regeringsförslaget att raed hänsyn tillfödelseöverskott och sådant och en med tillgängliga resurser anpassadplaneringsnivå har man en befolkningsökning på raellan 120 000 och 195 000 raänniskor.Det innebär en väsentligt minskad expansionstakt jämfört raed ungefär en halvering av befolkningsökningen. Men då skall raan inte görapåståenden om förslaget som inte finns. Utskottet har här följt regeringensförslag. Sedan innehöll anförande igen den häranklagelsen mot socialdemokratin för att ha drivit koncentrationspolitiken. Detär samhället som drivit koncentrationspolitiken, sade . Jag tog exerapel från skolan: 9-årig grundskola i helalandet, dubbelt så många gymnasieorter och så många högskoleorter pås<- "are år. Är det centralisering? Jag tog vidare sora exempelkommunalskatte-utjäraningen, lokaliseringsbidragen och allt det andra sora vigjort för att få en jämnare fördelning. Regeringen - samhället - har alltsågått eraot koncentrationstendenserna så mycket man kunnat göra det. har då koncentrerat? har inte haft någraförslag här i sora gått längre i det avseendet. Det oraråde därcenterpartiet verkligen haft ett inflytande är inora den ekonoraiskaföreningsrörelsen på jordbrukets oraråde den är nästan helt dorainerad avcenterpartister. Vad har hänt där? Om tiden medgav det skulle jag kunna gåigenom punkt efter punkt, område efter oraråde; slakterierna, kvarnarna,brännerierna, raejerierna. Där sker det ju en centralisering, en rationalisering,en koncentration sora har få - ora ens något raotstycken i andra delar avsamhällslivet. Jag skall inte säga här om detta är berättigat eller Regional utveckling och hushållning med mark och vatten Regional utveckling och hushållning med mark och vatten. inte detkan raan diskutera i annat sararaanhang. Men det är faktum. har omkring 500 mejerier lagts ned i det härlandet. ligger siffran på mellan 15 och 20 mejeriervarje år. Är 1971 upphörde mejeridriften - för att ta några exerapel - iKlippan, i Lamhult, i , i , i , i , i , iSkee, i , i , i , i Ange.