prot · FV0951 · 1972-12-31 00:00:00 — den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Ersättning till trafikföretag för drift av icke lönsammabusslinjer HerrGUSTAFSON i (fp); har vid upprepade tillfällen begärtett nytt förslag när det gäller ersättning för icke lönsamma busslinjer. Manhar ansett att det är av stor vikt att denna fråga löses. Senast har riksdagenbegärt ett förslag till riksdag. aviseratett sådant förslag till höstriksdagen, men trafikutskottet har ändå ansett detmotiverat att med anledning av motioner göra ett uttalande som innebär att manunderstryker sin beredvillighet att kraftigt förbättra det statliga stödet förlandsbygdens transportförsörjning. Utskottet säger - och man är enhällig på den här punkten -följande: "Departementschefen synes enligt motionärerna anse att detändrade bidragssystemet skall tillämpas inom ramen förde i statsverkspropositionenföreslagna medlen på . Det skulle innebära att målsättningen förbidraget inte kunde vidgas. Detta vore enligt utskottets mening i hög gradotillfredsställande. I avvaktan på resultatet av den pågående regionalatrafikplaneringen måste åtgärder som förhindrar fortsatt försämring avtrafikservicen vidtas. Nedläggning av linjer som fyller en uppgift itrafikförsörjningen skall inte behöva förekomma, och det är också angeläget attöverförande av kostnader på kommunerna undviks. Utskottet förutsätter därföratt - därest en proposition om ändrat bussbidragssystem trots allt inte skulleföreläggas höstriksdagen Kungl. Maj:t begär ytterligare medel på tilläggsstatför /73 för att provisoriskt öka bidragstilldelningen enligtnuvarande ordning." Jag har bara velat understryka utskottets uppfattning pådenna punkt och yrkar bifall till utskottets hemställan. Ersättning till trafikföretag för drift av icke lönsammabusslinjer Hen i (vpk): Jag skulle också vilja passa på att säganågra ord om frågan om ersättning för drift av icke lönsamma busslinjer. Busstrafiken spelar ju en mycket stor roll inte minst förlandsbygdens försörjning med kollektiv trafik. Det är därför med stor orolandsbygdsbefolkningen åser hur även denna del av den kollektiva trafikentunnas ut. I berörda bygder det är ofta fråga om rena glesbygder - ärbusstrafiken det enda trafikmedel som står vissa trafikantgrupper till buds, t.ex. skolbarn, husmödrar, pensionärer m. fl. I mitt hemlän har frågan om nedläggning av busslinjervarit ett ofta återkommande tema i pressen , och som pä mångaandra håll har räddningen legat i att kommunerna fått träda emellan. Jag kansom exempel nämna att fattiga skogskommuner i norra har fått satsaefter sina förhållanden mycket pengar - . och -för att kunna säkerställa en dagligbusstur på linjen alltså längs under ett årefter det att GDG beslutat lägga ned trafiken. Men man ser det som en absolutnödvändighet att ha åtminstone en förbindelse . Statsbidragen till olönsam busstrafik har visat sig varahelt otillräckliga, vilket också framgår av transportnämndens redogörelse istatsverkspropositionen. Underskottet i den bidragsgrundande trafikenberäknades till ca . trafik har detenligt preliminära beräkningar stigit till ca . Med hänsyntill denna ekonomiska situation för busstrafiken förnyar transportnämnden sittde framlagda förslag att bidraget per vagnmil bidragsgrundandetrafikarbete höjs från till . Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser I vpk:s trafikpoUtiska motion har vi tagit upp dettakrav från den synpunkten att något måste göras för att inte glesbygdstrafikenalltför starkt skall försämras, innan andra åtgärder kan sättas in.Bussbidragsutredningen skulle ju avlämna sitt betänkande, ochdepartementschefen signalerar också att en proposition kommer att föreläggasriksdagen med förslag om ett ändrat bussbidragssystem, som bättre än dethittillsvarande skulle stödja en rationell utveckling av busstrafiken. Däremothar det inte sagts någonting om mera pengar till ändamålet, vilket gjorde attvi ansåg att vi borde stå kvar vid kravet på en höjd vagnmilsersättning. har emellertid på den här punkten kommitfram till en enhetlig skrivning, som vi anser säger så mycket att vi kanansluta oss till den. i har ju redan betonat en del avdet som där sägs, men jag vill understryka att vi lägger mycket stor vikt viduttalandet att vid en förändring av bussbidragsgivningen målsättningen förbidraget måste höjas utöver vad som är upptaget i statsverkspropositionen. Detsägs vidare att åtgärder som förhindrar en försämring av trafikservicen måstevidtas, att nedläggning av linjer som fyller en uppgift i trafikförsörjningeninte skall behöva förekomma och att det är angeläget att överförande avkostnader på kommunerna undviks. Kommer det ingen proposition tillhöstriksdagen, förutsätts att regeringen begär medel på tilläggsstat för attprovisoriskt öka medelstilldelningen enligt nuvarande ordning. Vi vill understryka att detta är viktiga synpunkter, somhänger samman med de bärande tankegångarna i vår motion. Vi anser också att detnu anförda i realiteten innebär ett tillstyrkande av syftet med vår motion,vilket även framhålles av utskottet. Jag vill därför yrka bifall tillutskottets hemställan på denna punkt. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser HerrKOMSTEDT (m); Vid punkten 16 i det betänkande vi nubehandlar har vi fogat ett särskilt yttrande, som är föranlett av motionen 1232till årets riksdag. Motionen har väckts av några moderata riksdagsmän med herrWerner i som första namn, och den mynnar ut i ett yrkande att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställer om tjänstebrevsrätt till och Räddabarnen i vad avser dessa organisationers informationsverksamhet. I motionen har man pekat på den utomordentligt finainformation om och katastrofdrabbade länder som nämnda organisationerbedriver i . Den informationen är enligt vårt sätt att se i vissa fallbättre än den som meddelas via statsunderstödda organisationer, så till vida attinformationen når flera människor direkt .och på det sättet kanske kan skapaförutsättningar för en mera objektiv bedömning av problemen hos de enskildamänniskorna. Det är dyrt att bedriva informationsverksamhet, och deaviserade portohöjningarna gör det ännu mer bekymmersamt för dessa organisationerför framtiden. Detta kan och kommer säkerligen att innebära inskränkningar ideras verksamhet, vilket vi finner beklagligt. Tydligen är det så i att man ser mycketskeptiskt på nyheter. Jag har inte heller vunnit något större gehör förförslaget i utskottet, och jag har inte velat anstränga kammaren med enreservation utan stannat vid ett särskilt yttrande. Ingen skall emellertid troatt jag därför inte finner den föreslagna åtgärden angelägen. har frågan ialla fall väckts och också något belysts, och kan ledamöterna i lugn och roi god tid var och en i sin kammare fundera vidare på de här synpunkterna, somsäkerligen borde ha fått en bättre behandling av utskott och kammare än vad somnu är fallet. Vi motionärer anser det vara så värdefuUt för de nämndaorganisationerna att få tjänstebrevsrätt att vi har velat väcka frågan. kankammarens ledamöter fundera över förslaget, och sedan kommer vi att aktualiseradet på nytt. Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser HerrWERNER i (m): Till vad har sagt vill jag barafoga några synpunkter med anledning av utskottets skrivning, som jag finnerlitet egendomlig. Utskottet skriver att skäl föreligger för tjänstebrevsrättmen avstyrker likväl motionsyrkandet. Det anförs inte något skäl föravslagsyrkandet, och det är rätt märkligt. Det vore intressant att höra hurutskottsordföranden har tänkt i det fallet. Rimligen borde utskottet motivera avslagsyrkandetoch inte motsatsen. Sedan säger utskottet att man har givit tjänstebrevsrättåt sådana institutioner som helt bekostas med statsmedel, men det är fel. för svenskhetens bevarande i utlandet helt medstatsmedel. Så är heller inte fallet med en rad institutioner, anknutna tillsvenska kyrkan, vilka har tjänstebrevsrätt. Vidare anför utskottet att man har givit tjänstebrevsrätti några exceptioneUa fall och exemplifierar det med Röda korset. På vad sätt ärRöda korset i det här sammanhanget, alltså när det gäller information omu-landsbistånd, ett mer exceptionellt fall än t. ex. och Räddabarnen? Jag har siffror på vad de tre olika organisationerna samlar in avfrivilliga medel. Där ligger i topp med 28,5 miljoner för detsenaste budgetåret. Sedan kommer Röda korset med 18,4 miljoner och Rädda barnenmed 15,9. Därtill har samtliga institutioner statsmedel att förfoga över, mende insamlade beloppen är de jag nämnde. Röda korset är därför inte någotmera exceptionellt fall än de övriga organisationerna. Det är väl helt klart att postverket inte bör kunnauppleva en procentuell eller snarare "promillell" ökning av densamlade distributionen som särskilt betungande. För de humanitära organisationernaskulle det emellertid vara av mycket stor betydelse att hatjänstebrevsrätt. Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser Ocksådessa organisationer upplever ju svårigheterna av det pressade ekonomiskaläget. , herr talman, vill jag stäUa frågan: Vilkenfolkopinion för u-landsbistånd hade vi haft utan de humanitäraorganisationernas intensiva informationsverksamhet på gräsrotsnivå, som mansäger med skrivelser, brev, tidningar, predikande, föredragshållande och kampanjerav alla de slag? Jag undrar vad vi hade haft för opinion utan dennainformation. De enskilda organisationernas information är sannerligen betydelsefullockså med tanke på det statliga u-landsbiståndet, ty det måste ju baseras på enbred folkopinion. Jag har inte heller något yrkande eftersomdet inte finns någon reservation. Men jag vill instämma i vad att det finns anledning att komma igen. Jag vill tillägga att detegentligen skulle varit två namn under det särskilda yttrandet. Det är ettredaktionellt misstag som därvidlag begåtts. HerrGUSTAFSON i (fp): Jag skall gärna tillmötesgå om en motivering till att utskottet i detta fall avstyrkt motionen.Först skall jag göra en liten rättelse i vad sade. Han påstod attutskottet sagt att man har gett denna rätt åt institutioner vilkas verksamhetavser allmänna ändamål av den betydelse att den anses böra helt bekostas avstatsmedel. Så nämnde han vissa exempel som inte är bekostade av statsmedel.Utskottet säger att tjänstebrevsrätt medgivits i tre olika fall; för det förstaåt statliga ämbetsverk och myndigheter, för det andra åt sådana institutionervilkas verksamhet avser allmänna ändamål av den betydelse att de anses börahelt bekostas av statsmedel och för det tredje i vad utskottet betecknar somexceptionella fall, nämligen vissa undantagsfall där de nämnda kriteriernainte är giltiga men där man ändock undantagsvis medgivit tjänstebrevsrätt. Men vad är bakgrunden till tanken på tjänstebrevsrätten?Tjänstebrevsrätten är i och för sig inte någon subvention som postverket ger,utan som framgår av punkten får man ge ett anslag från staten för dettaändamål. Det är så att säga en rationalisering. Man slipper portobehand-Ungen,eftersom det ändå är staten som i princip befordrar sina egna brev, och ordnardetta tjänstebrevsvägen. Att utvidga tjänstebrevsrätten till att gällafrivilliga organisationer som gör förnämliga insatser på informations-ochinsamlingsområdet innebär att man då också måste öka anslaget. Utskottet haransett att det skall vara vissa gränser. Tjänstebrevsrätt bör i principtilldelas endast institutioner och organisationer som på något sätt fullgör enstatlig verksamhet eller ett statligt ändamål. Anledningen till att Röda korsethar tjänstebrevsrätt är inte att man samlar in pengar för allmännyttigaändamål, för humanitärt bistånd osv., utan att Röda korset utför vissafunktioner av mera officiell karaktär. Då utskottet säger att det kan vara rimligt att ha engräns och inte utvidga tjänstebrevsrätten ytteriigare, innebär detta inte pånågot sätt att vi skulle anse att de frivilliga organisationer som det här ärfråga om inte skulle vara värda stöd för sitt arbete. Så är det förvisso inte.Både dessa organisationer liksom en rad andra frivilliga organisationer somverkar på detta fältgör ett utomordentligt angelägel arbete. Men de fyller inte de kriterier, somgäller för tjänstebrevsrätten. Därför menar vi att denna väg inte är denriktiga formen att hjälpa dem ekonomiskt, utan man bör då söka sig fram påandra vägar och under andra anslagstitlar. Det är detta som ligger bakomutskottets ställningstagande. Med instämmande i alla synpunkter som anförts omdessa organisationers utomordentliga verksamhet yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. i (m): Det är gott att jämt och samt få höra att defrivilliga organisationerna gör ett utomordentligt arbete, men man kan intebara leva på vackra ord. När nu dessa organisationer bevisligen fullgör eninsats, en från statlig synpunkt väsentlig uppgift, tycker jag nog att dessaorganisationer skulle kunna ställas i paritet med de organisationer som redanhar tjänstebrevsrätt. Jag tyckte det verkade som om menade att viavsåg att man utan vidare prövning skulle ge tjänstebrevsrätt till en radorganisationer. Det är inte vår avsikt. I motionen nämns uttryckligenLutherhjälpen och Rädda barnen. Vi har skjutit in oss på dessa tvåorganisationer därför att de når ut till en mycket stor grupp av svenska folket insamlingsresultatet för den ena organisationen ligger ju avsevärt över 20miljoner kronor och vi menar att sådana organisationer är av väsentligbetydelse också för, som jag nämnde, vårt statliga u-landsbistånd. Därför bordeman kunna stödja dem med tjänstebrevsrätt. Från statens synpunkt är detta ingen stor fråga det rörsig om som dessa båda organisationer lägger ut iportokostnader. När vi nu vet att det statsfinansiella läget är så pressat atti varje fall regeringen är tveksam huruvida man kan infria enprocents-målet ochfullfölja biståndsavsikterna tycker jag att vårt förslag vore ett bra sätt attstödja u-landshjälpen utanför budgeten. Ty jag kan inte tänka mig attpostverket skulle behöva öka sina personella insatser för att distribuera deförsändelser som det här är fråga om. Och det gäller inte insamlingsarbete iallmän mening, , utan det gäller det informationsarbete som dessaorganisationer utför. Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser HerrGUSTAFSON i (fp): Avsikten med tjänstebrevsrätten är inte attstödja de organisationer och de organ som har denna rätt, utan det är fråga omen ren rationalisering av postverksamheten. För den post som man fårtjänstebrevsrätt för måste staten ge ett anslag. i säger attpostverket inte rimligen kan påverkas av det där beloppet på något över 100 000kronor. Men postverket redovisar redan nu ett ganska stort underskott, ochvarje utvidgning av tjänstebrevsrätten får naturligtvis sitt genomslag ibudgeten. Om man nu ger dessa organisationer tjänstebrevsrätt gör man inte detvid sidan av budgeten utan det kommer att påverka budgeten. kan man mycket väl anse det motiverat att dessaorganisationer skall ha ett stöd från staten. Men då bör man väcka förslag omdet, och får anvisa de medel som behövs. Transportstöd för m. m HexxWERNER i (m): Ja, vad är stöd? Om man får till stånd enrationalisering i ett företag är det naturligtvis en stödjande verksamhet. HerrGustafson i säger att postverkets motiv för att medge tjänstebrevsrättinte är att stödja utan att rationalisera. Just den rationaliseringen hadevarit mycket värdefull även i detta sammanhang, antingen man betraktar den somstöd eller ej. Överläggningen var härmed slutad. Lades till handlingarna. § 9 Transportstöd för m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 3 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställning rörande anslaget till transportstöd för m. m. /73 jämte motioner. I propositionen 1972:1 hade Kungl. Maj:t (bilaga 8, s. 189i utdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden för den 3 januari1972) föreslagit att till Transportstöd för m. m. /73 anvisa ett förslagsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats dels motionen 1972:140 av m. fl. (c), dels motionen 1972:143 av herrSellgren m. fl. (fp) vari hemställts att A. fastställde följandeändringar av bestämmelserna för transportstödet 1. att den lägsta viktgränsenför stödberättigad enskild sändning fastställdes till taxerad vikt, 2. att transportsträcka i och fick räknas som kvalificerandetransportsträcka och att fraktstöd utgick för den del av transporten somutfördes inom , B. hos Kungl. Maj:t hemställde om utredning och förslagtill transportstöd för intransporter av råvaror och halvfabrikat för vidarebearbetning samt råvaror för jordbrukets behov, dels motionen 1972:196 av herrHelén m. fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde attett program för persontransporter utarbetades och förelades riksdageii för enreducering av tele-, tåg- och flygtaxorna med sikte på att minska stödområdetskommunikationsproblem samt att en utvidgning av transportstödet utarbetadesoch förelades i samband med propositionen om de regionalpolitiskahandlingsprogrammen. delsmotionen 1972:199 av m. fl. (m), dels motionen 1972:255 av herrarJonsson i (fp) och i (fp) vari hemställts att riksdagenskulle fastställa sådan ändring av bestämmelserna för transportstödet att denkortaste sträckan för vilken transportstöd kunde utgå fastställdes med en rabattsats av , dels motionen 1972:261 av herrÅsling m. fl. (c) vari hemställts att skulle besluta 1. att vidberäkning av transportavstånd som underlag för fraktstöd avståndet från den svenskariksgränsen till hamn vid , Mo i Råna eller skulle fåinräknas i stödunderlaget, 2. att fraktstöd även skulle utgå i avståndsklassen201300 km med en rabattsats av , 3. att viktgränsen för stödberättigad varusändning slopades, samt 4. att uttala att förslag om atttransportstödet vidgades till att innefatta även persontransporter ochtelekostnader i enlighet med vad i motionen framförts skyndsamt framlades förbeslut, dels motionen 1972:361 av herrWinberg m. fl. (m) vari hemställts att som sin mening gav Kungl.Maj:t till känna att som kvalifikation för det regionalpolitiskatransportstödet skulle räknas även transportsträcka i och , dels motionen 1972:532 av herrNordgren m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga, yrkats att hosKungl. Maj:t hemställde A. om förslag i syfte att i ökad utsträckning samordnatrafikpolitiken med lokaliseringspolitiken och turistpolitiken, B. om enskyndsam utredning i syfte att klarlägga flygets plats i svensktransportpolitik med särskilt beaktande dels av flygtrafikens regionalpolitiskabetydelse för det allmänna stödområdet, dels av möjligheterna att ökainrikesflygets person- och godstransport samt att reducera dess taxor, dels motionen 1972:712 av herrFälldin m. fl. (c) vari hemställts att 1. hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om utredning och förslag till höstriksdagen angående stöd tillflygtransporter, 2. som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna dels attfraktstöd skulle utgå i avståndsklassen med en rabattsats av , dels att fraktstöd skulle utgå för sändningar med en viktöverstigande , 3. hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning ochförslag till höstriksdagen angående dels frågan om stöd till transporter intill stödområdet i fråga om råvaror och halvfabrikat, enligt i motionen anfördagrunder, dels frågan om stöd till transporter in till stödområdet i fråga ominom jordbruket använda förnödenheter, samt 4. hos Kungl. Maj:t skulle anhållaom utredning och förslag angående fråga om stöd till persontrafiken genommaximering av biljettpriserna på tåg, buss och flyg. Transportstöd för ni m. dels motionen 1972:720 av m. fl. (m) vari,såvitt nu var i fråga, yrkats att hos Kungl. Maj;t hemställde attKungl. Transportstöd för m. m framlade förslag om att transportstödet inom allmänna stödområdet omfattade ävenfrakter med fartyg, dels motionen 1972:1203 av fruJonäng m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhållaom 1. dels sådan ändring av bestämmelserna om fraktstöd att bidrag fick utgåmed i avståndsklassen i hela allmänna stödområdet, 2. dels att en höjning av nuvarande procentsatser inom de olika avståndsklassernaövervägdes i samband med översynen av regionalpolitiken. dels motionen 1972:1207 av i m. fl. (fp)samt delsmotionen 1972:1227 av m. fl. (s). 1. tillTransportstöd för m. m. för /73 på driftbudgeten undersjätte huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 2. skulle avslåmotionen 1972:196 i vad den avsåg hemställan om en utvidgning avtransportstödet, 3. skulle avslåmotionen 1972:532 i vad den avsåg skrivelse till Kungl. Maj:t om atttrafikpolitiken i ökad utsträckning samordnades med lokaliseringspolitiken ochturistpolitiken, 4. skulle avslåmotionerna 1972:261 och 1972:712 i vad de avsåg hemställan att fraktstöd skulleutgå i avståndsklassen samt motionerna 1972:1203 och 1972:255, 5. skulle avslåmotionen 1972:361 och yrkandet i motionen 1972:143 att, i fråga omkvalifikation för transportstödet, transportsträcka i och fickinräknas och att fraktstöd fick utgå för den del av transporten som utfördesinom samt yrkandet i motionen 1972:261 att, vid beräkning avtransportstöd, avståndet från den svenska till hamn vidTrondheimsfjorden, Mo i Råna eller skulle få inräknas i stödundertaget, 6. skulle avslåmotionerna 1972:143 och 1972:712 i vad de avsåg nedre viktgräns förstödberättigade fraktsändningar, 7. skulle avslåmotionerna 1972:140 och 1972:261 i vad de avsåg hemställan att viktgränsen förstödberättigad fraktsändning slopades, 8. skulle avslåmotionerna 1972:712 och 1972:143 i vad de avsåg utredning och förslag tilltransportstöd för transporter in till stödområdet i fråga om råvaror ochhalvfabrikat samt i fråga om förnödenheter eller varor för jordbrukets behov, 9. skulleavslå motionen 1972:1227, 10. skulle avslå motionerna 1972:712 i vad avsåg yrkandetom stöd till persontrafiken, 1972:196 i vad avsåg yrkandet om förslagom sänkta kostnader för persontransporter, 1972:261 i vad avsåg yrkandet om förslag i fråga om stöd till persontrafiken och 1972:532 i vad avsåg yrkandet om en skyndsam utredning i syfte att klarlägga flygets plats i svensk transportpolitik. 11. skulle avslå motionen 1972:712 i vad avsåg hemställan om utredning ochförslag angående godsflygtransporter, 12. skulle avslåmotionen 1972:199, 13. skulle avslåmotionen 1972:196 i vad avsåg teletaxor, 14. skulle avslåmotionen 1972:261 i vad avsåg telekostnader, 15. skulle avslåmotionen 1972:140 i vad avsåg jämställdhet mellan orter med olika storgodsmängd samt motionen 1972:1207, 16. skulle avslåmotionen 1972:720 i vad avsåg transportstöd för frakter med fartyg. Transportstöd för m. m. 1. beträffande avståndsgränsen för transportstödet avherrar son, och (samtliga c), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1972:261, 1972:712 och 1972:1203i vad de avsåg hemställan att fraktstöd skulle utgå i avståndsklassen med en rabattsats av samt motionen 1972.255, 2. beträffande inräknande avtransportsträckor i och som kvalifikationsgrundande för transportstöd av herrar (), (), (). Clarkson (m), (), () och (), som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj;t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionen 1972:361 samt yrkandet imotionen 1972:143 att transportsträcka i och skulle få räknas somavståndsgrundande och att fraktstöd borde kunna utgå för den del av transportensom utfördes inom samt yrkandet i motionen 1972:261 att, vid beräkningav transportstöd, avståndet från den svenska till hamn vidTrondheimsfjorden, Mo i Råna eller skulle få inräknas i stödundertaget, 3. beträffande viktavgränsningen avherrar (), (), (). Clarkson (m), (), () och (), som ansett att utskottet under 6 bort hemställa,